44 
lásokat ellenben, a nagyságot tekintetbe nem véve, gömböknek, a kőzetet 
magát pedig gömbösnek mondották. A sphaerolithos és gömbös kikép¬ 
ződést tehát szöveti és szerkezeti viszonyok alapján igyekeztek egy mis¬ 
től elkülöníteni. Legkivált Stelzner 1 ) és Coben-) voltak azok, a 
kik ezt a felfogást nagyon is támogatták és ezeket a képződményeket 
egymástól szorosan el akarják választani, daczára annak, hogy gene¬ 
tikai rokonságuKat elismerik, sőt azt egy és ugyanazon okra vezetik 
vissza. 
Már Vogelsang 3 ) utalt azonban az ilynemti felfogás és elkülö¬ 
nítés tarthatatlanságára s kiemelte, miszerint ezen képződményeknél 
egyedül a képződés azonossága mérvadó, az anyagi, szöveti s egyéb 
különbségek pedig csakis al-osztályozásokra szolgáltatnak okot; úgy 
hogy a teljesen kristályos szövetű, de semminemű szabályos szerkezetet 
nem mutató gömb szintúgy csak oly sphaerolith, mint a kevésbbé, vagy 
épen nem kristályos kiképződésii s tán öves vagy sugaras-rostos szer¬ 
kezetű. Vogelsang al-osztályaira alább még visszatérek. 
A mi szempontunkból, és különösen a leirt s még leírandó kőze¬ 
teinkre vonatkozólag, a melyeknél, mint látni fogjuk, lényeges szerke¬ 
zeti különbségek alig forognak fen, szükségesnek találom a gömbös és 
a sphaerolithos kőzetek elkülönítésénél tisztán külső tulajdonságokra 
vonatkozó különbségeket tekintetbe venni, és ezek szerint gömbös kőze¬ 
teknek azokat mondjuk, a melyekben az eredetileg kivált gömbök leg¬ 
alább is kis golyó nagyságúak, vagyis körülbelül több mint 5 mm. át¬ 
mérő jiiek, mig az ennél kisebbeket, tehát már a borsó nagyságuakat is 
a sphaerolithos kőzetek neve alatt foglaljuk össze. Az ezen értelemben 
vett sphaerolithos, valamint gömbös ki képződések a szövet és szerkezet 
szerint ismét lehetnek : vagy olyanok, a melyek elegyrészeik elhelyező- 
désében bizonyos szabályosságot, öves, sugaras-rostos, vagy mindkét 
kiképződést egyszerre — (szabályos szerkezetű gömbök vagy sphaero- 
lithok) ; vagy pedig semminemű szabályosságot nem mutatnak (nem sza¬ 
bályos szerkezetű gömbök vagy sphaerolithok); végtére pedig olyanok, 
hol a kiváláskor az anyag tökéletes kikristályosodása nem állhatott 
még be, tehát vagy még egészen üveges, vagy pedig részben már tiveg- 
b , Petrographische Bemerkungen iiber Gesleine des Altai“ von Alfréd 
Stelzner; Bcruliard v. (J otta : , Dér Altai“ czimíi munkájában. Lipcse 1871. p. 135. 
3 ) Die zűr Dyas geliörigen Gesteine des südlichen Odenwa’des. Heidclbcrg 
1871. p. 89. 
3 ) , Die Krystalliten". Nach dem Tode des Verfassers herausgegeben von Férd. 
Zirkel. Bonn 1875. p. 132. Ez a munka tulajdonképen már előbb franczia nyelven 
Íratott és az „Arcliives Néerlandaises* VII kötetében (1871) folytatólagosan látott 
napvilágot. 
