telenitve vau. Mig - az előbbi két eset a gömbös kiképződésnek a mi 
értelmünkben vett mindkét neménél előfordul, addig az utóbbi eset csakis 
a kisebbeknél, és pedig leginkább a vulkáni üvegek sphaerolithjainál, 
a mely elnevezés tulajdonképen ezeknél szülemlett meg, *) és hogy ha 
szükségesnek találtatnék ezeket a többitől megkülönböztetni, ajánlatos 
volna ezekre a szorosabb értelemben vett spkaerolith 
megnevezés. 
Mind a gömbös, mind a spliaerolithos képződmények az eredeti 
képződési folyamatnak lényegesen ugyanazon termékei lévén, kiválás- 
n a k mondhatók, megkülönböztetésül a sok kőzetnek sajátságát képező 
gömbös elválástól, melynek az oka eredetileg talán szintén a kőzet 
képződése alkalmával végbe ment folyamatokban keresendő, de csakis 
a kőzet elmállása következtében nyerik ezen alakjukat, tehát ekkor 
válnak csak le, még pedig leggyakrabban héjasán, úgy hogy ekkor 
hagymaszerüleg több héj fejthető le róluk s csak közepe felé találni 
rendesen egy még ép, szilárd magot. Ezek legtöbbször szabálytalan 
alakú, nem ritkán lapos gömbök, és néha több lábnyi átmórőjüek. Az 
ilynemű elválás elég gyakori különféle tömeges kőzeteknél, de legkivált¬ 
kép bazalt- és augit-trachytuál, kevésbbé a porphyrnál és a gránitnál; 
hogy többet ne említsek, elégszer tapasztalható ez a mi bazaltjainkon 
és trachytjainkon, igy például igen szépen a Visegrád vidékiu is, a 
Lepencz patak jobboldalán levő kőbányákban.-) 
A gömbös kiválás 3 ) azonban már nem oly gyakori jelenség s a 
külföldi irodalomban azt a vulkáni üvegeken és szurokköveken kívül 
csakis qnarcz-porphyrok- s dioritokban említik, ellenben nálunk trachyt- 
ban fordul elő. 
A külföldi gömbök közül legrégebben és legjobban ismeretesek a 
corsikaiak, újabban tanulmányozták az Altai hegységből és az Odenwald- 
ból valókat, valamint a wuenheimi (felső Elsass), les boutiquiéresi (Fran- 
cziaország) és néhány más helyről valókat. — Dr. Szabó tanárin- szi¬ 
ves megkeresése folytán Rosenb u s c h heidelbergi tanár a budapesti 
egyetem ásvány-kőzettani intézetének több külföldi gömbös quarcz- 
porphyrt volt szives beküldeni, a melyeket szintén alkalmam volt gór¬ 
cső vileg megvizsgálhatni. Fentartván magamnak bővebb ismertetésüket, 
ez alkalommal csak annyit akarok róluk felemlíteni, hogy mind többé- 
kcvésbbé az elegyrészek szabályos elbelyeződését mutatja, szerkezetre 
*) Ezekre alkalmazta legelőször W eme r a sphaerolith szót. 
2 ) Dr. Ivó eh Antal: A dunai trachytcsoport jobbparti részének földtani le¬ 
írása.. Budapest, 1877. 234. lap. 
®) Ha gömbös kiválásról átalában van szó, akkor az alatt a spliaerolithos is 
értetik. 
