46 
nézve tehát teljesen eltérők a mieinktől, melyekben mint a selmeczinél 
láttuk, s a mátraiaknál még látni fogjuk, semminemű szabályos szerke¬ 
zet fel nem ismerhető. 
A szerkezeti különbségek kitüntetésére és okainak fürkészésére 
ezélszerünek találtam az ismert corsikai gömböket Összehasonlító vizs¬ 
gálat alá venni és minthogy később ezekre is hivatkozni fogok, szüksé¬ 
gesnek tartom e helyütt főbb vonásokban ismertetésüket adni. 
A corsikai gömbök részint quarcz porphyrokban fordulnak elő, 
mint Curso és Osani között, részint dioritban (régi értelemben vett 
zöldkő), mint a Sartenne város mellettiek ; az első tehát gömbös porphyr, 
vagy Hauy elnevezése szerint pyromerid 2 ), sőt porphyre Napóleon név 
alatt is fordul elő az irodalomban ; az utóbbi pedig gömbös diorit (dio- 
rit globulaire), vagy általánosan corsit név atatt ismeretes. 
Ezeket legelőször Besson irta le 1789-ben, később Hauy, 
R e y naud, M o n t e i r o 2 ) és Belesse 3 ), legutoljára pedig V og e 1- 
sang 4 ) értekezett róluk 1862-ben. — A dioritban gyakoribbak a göm¬ 
bök, mint a porphyrban, és az szemcsés elegye nagymennyiségű földpát 
— typusos an őrt hit, — nem sokkal kevesebb zöldes rostos amphibol, 
kevés quarcz és valami pyroxen ásványnak Ebben ülnek ugyanazon 
elegyrészii, részint szabályos, részint ovális gömbök, a melyekben már 
makroskoposau is, de tisztábban mikroskop alatt láthatni, hogy az elegy¬ 
részek concentrikus és sugaras elhelyezŐdésbeu vaunak, még pedig 
akként, hogy a centrum vagy tiszta födpát, avagy amphibol, vagy pe¬ 
dig mind a kettő halmazából áll és ezek körül csoportosulnak több öv¬ 
ben felváltva igen finoman sugaras íöldpát s amphibol, közben-közben 
pedig találni néhány quarcz szemet és a kérdéses pyroxeu ásvány leme¬ 
zeit, előfordul továbbá az az eset is, hogy a központot igen sűrű kristályos 
alapanyag képezi. — Fel kell azonban említenem, hogy Vogelsang 
szerint találtatnak, habár ritkán, (például a Levie hegyen), oly gömbök 
is, melyeken ezt az öves sugaras elhelyeződést nem észlelhetni, mikor 
természetesen a középen nem is találni az elegyrészek egyikét sem. 
Közel hasonló körülményeket említ Stelzner 5 ) az altaji görub- 
') Ez a szó tula jdonképen azt akarja kifejezni, hogy a gömb földpá t ja köny- 
nyebben olvad, mint a quarcz. 
'-) Journal des Mines 1814 I. 
:; ) Bull. de la Soc. géol. de Francé. IX. 1852. 175. lap. 
J ) „Ueber den Kugeldiorit und Kugelporphyr von Corsika“. Sitzungsbericht 
dér Niederrh. Ges. fiir Natúr- und Heilkunde 1862. — Neues Jabrb. für Miner. u. 
Geogn. 1863. p. 102 és 207. 
-’) Idézett munkájában. 
