47 
porphyrokról, hu! azonban a concentrikusan sugaras elhelyeződés leg- 
többnyire quarcz körül történik, mi különben egyebeknél sem ritka. 
Forduljunk ezek után a gömbök keletkezésének és képződésének 
magyarázatához. Mint fentebb már többször említők és hangsúlyoztuk, 
a gömbös kiválás szoros kapcsolatban van a kőzet képződésével, melyet 
eredetileg alig lehet máskép, mint heveufolyó állapotban képzelnünk, 
ennek a megmerevedése alkalmával jöhettek tehát csak létre a gömbök. 
De miként? 
Alig lehet kétség abban, hogy a gömbök és a kőzet többi anya¬ 
gának megmerevedése nem egy és ugyanazon időben következhetett be; 
továbbá, hogy az összehúzódásnak, mely nélkül megmerevedést gondolni 
sem lehet , a gömböknél erősebbnek és egy-egy középpont télé irányuk¬ 
nak kellett lennie, hogy végeredményül ily alakot öltkessenek. Megme- 
revülés csakis kihűlés folytán állhat be és hihetőleg ennek módja, va¬ 
lamint az akkor uralkodó körülmények által van feltételezve a megme- 
reviilési folyamat rendes menete és az akközben netalán felmerülő rend¬ 
ellenességek. Az izzón folyó magma megmerevülésének rendes menete, 
azaz mindenütt egyenlő mérvű kikristályosodása, akkor következik he, 
ha azt minden oldalról és minden legcsekélyebb részén egyenletes s nem 
hirtelen kihűlés éri; — ha a kihűlés hirtelen áll be, akkor üvegszerii, 
csak kevéssé, vagy egyátalában nem kristályosodott merevedés az ered¬ 
mény. Ellenben ha a kihűlés nem egyenletes, ekkor az anyag megmere¬ 
vedése, nemcsak hogy egyes helyeken előbb kezdődhetik meg, hanem 
ennek folytán még ugyanott egy-egy bizonyos pont, mint középpont- 
felé a magma erősebb contrakíiója is állhat be és eredményezi a göm¬ 
bös kiválást Ezen rendellenességnek a kihűlésben tulajdonítható csak a 
gömbös kiválás ritka volta is. 
Igen könnyen elképzelhető, hogy az egyenlőtlen kihűlés ott lehet 
leggyakoribb, ahol a körülmények úgyis hirtelen kihűlést idéznek elő, 
s csakis ekként magyarázható a vulkáni üvegeknek elég gyakori göm¬ 
bös, illetőleg sphaerolithos kiképződése, továbbá pedig a sok kristályo¬ 
sán kiképződöttnek szerfeletti merevsége. — Alig kell kiemelnem, hogy 
az előrebocsátottaknál fogva, ugyanaz a mi a gömbökről áll, áll ép úgy 
a sphaerolitokról is. 
Ezeket a feltevéseket eléggé igazolják a nem egyszer üveghuták¬ 
ban is, akkor képződött gömbök, midőn különös okoknál fogva a meg¬ 
olvasztott tömeget rendellenes módon le kelletett hűteni. így, hogy töb¬ 
bet ne említsek, Vogelsang egy pyrenéi, Stelzner egy drezdai 
üveghutából említi, hogy alkáliákban gazdag teljesen megolvasztott 
üvegmasszának lassú kihűlése alkalmával, a tömeg egyes helyein igen 
szép 1 -3 cmnyi nagyságú gömbök álltak elő, mi mellett az is észlel- 
