50 
azaz képződésükben félreismerhetetlen hasonlatosság létezik. Ennélfogva 
ő minden gömbös kiválást, a mikroskopikust ép úgy, mint a néhány 
cm.-nyi nagyságút, egy és ugyanazon képződménynek tart s csak szer¬ 
kezetre nézve osztályozza azokat, még pedig minthogy közbülső foko¬ 
zatok is előadják magukat, a következő 5 osztályra: 1. Cum ülitek, 
midőn a kiválás első képződési termékei, vagyis a globulitok, minden 
szabályos, tán sugaras vagy öves szerkezet nélkül gömbös alakokká 
halmozódnak ; ezek némelykor fürtös, ellipsoidikus, vagy egyéb h-isonló 
alakot is öltenek. — 2. Globosphaeritek, ha a globulitok suga- 
rosan vagy övesen rendezkednek gömbös halmazokká. — 3, lfelouos- 
phaerite k, a melyek szerkezete sugaras, vagy öves és sugaras, de 
szövete egyszersmind kristályos is. Például szolgálhatnak erre a cor- 
sikai gömbök. — d. Felsős phaeritek, melyek az említett szerke¬ 
zeti viszonyok egyikét sem mutatják tisztán, hanem egy határozatlan 
kiképződésit felzitanyágból állanak, melyen majd elmosódottan észlelhetni 
a sugaras, majd pedig az öves szerkezetet.— Végre 5. Granosphae- 
r i t e k midőn kristályos szövet mellett semminemű szabályos szerkezet nem 
észlelhető. Példát szolgáltatnak erre, mint Vogelsang maga is ki¬ 
emeli, a selmeczi zöldkőtrachytban kiválva levő gömbök, melyek tehát 
ebben az osztályozásban granosphaeritek volnának. 
Ezt az osztályozást némi változásokkal Kosén bús eh ') is elfo¬ 
gadja, csakhogy ő egyeseknél szorosabb praecisiót tart szükségesnek, 
és e tekintetben leginkább optikai tulajdonságokra támaszkodik. — 
L a s a u 1 x -) pedig azok összevonásából képez magának osztályozást. 
Osztályozásról lévén szó nem találom feleslegesnek felemlíteni, 
hogy D e 1 e s s e, 3 ) egyike a legelső búvároknak, a kik a gömbös kép¬ 
ződéseket beható tanulmány tárgyává tették, normális és abnor¬ 
mális gömböket különböztet meg; az előbbiek többnyire szabályos 
alakú, kristályos szövetű, részint sugaras, részint öves szerkezetű göm¬ 
bök, melyek belsejében üregek nem találtatnak; mig az utóbbiak 
szabálytalan alakúak, kevéssé vagy egyátalábau nem kristályos szöve¬ 
titek, ritkán szabályos szerkezetűek és legtöbbnyire üreget zárnak körül. 
ges üvegben előfordulni szokott kerek konkrécziókra. tehát sphaerolithokra al¬ 
kalmazta. 
') Mikroskopiscke Physiographie dér massigen (festenie. 1877. p. 81. 
2 ) Elemente dér Petrographie. Bonn, 1876 p. 111. 
;i ) Recherches sur les roches globuleuse 4 . Mém. de la Soc. géol. de Francé. 
2-e 8érie Törne V. 1852 — N. Jahrb. f. Min. u. Geol. 1852. p. 691. 
