A Sólymos hegy zömét rhyolith (biotit-traehyt), ellenben É., É.-K. 
s É.-Ny. részét ép augit-trachyt képezi; nyugati s keleti lejtőjén hatal¬ 
mas rhyolith falak láthatók ugyan, de közöttük szintén ép augit-tra¬ 
chyt lép fel, mint egy későbbi eruptio terménye, melynek hatása a 
rhyolithra abban is nyilvánúl, hogy ez annak környékén egészen perliles 
habitust vett fel. A hegy nyugati töve majdnem kizárólag igen ép au¬ 
git-trachyt, mig keleti tövénél az ott húzódó árkot (vízmosás) nagyobb¬ 
részt trachyttuff tölti ki s ebből üti ki magát az augit-trachyt, mely 
itt már kevésbbé ép, kissé vöröses; helyenként azonban evvel szorosan 
érintkezve igen ép, sötét fekete trachyt is látszik fellépni és eleinte az 
ember hajlandó volna azt hinni, hogy az ennek kissé mállott félesége. 
Azonban az árokban délfelé tovább haladva, egy igen érdekes helyre 
akadunk, mely hivatva van az ott előforduló trachyt viszonyaira némi 
fényt vetni. Két egymáshoz igen közel, alig néhány méternyi távolság¬ 
ban lévő ponton tisztán s igen szépen kivehető, hogy az épebb trachyt 
d y k e () alakban üti fel magát a másiknak tőszomszédságában s 
hogy ezen keresztül tör, úgy hogy mind az érintkezés, mind pedig a 
kettőnek egyéb viszonyai tisztán kivehetők. A dyke vastagsága az 
árokban vagy 5 méter s igen szép és érdekes illustrátió arra nézve, 
hogy fiatalabb augit-trachyt feltört régibb augit-trachyton, s ezt némileg 
elváltoztatta. Megjegyzem még, hogy a fiatalabb trachyt az árkon 
kívül is látható és még jó darabig délkeletnek is követhető. Továbbá, 
hogy a régibb trachyt gyakran összevissza van szakadozva, valamint 
még azt, hogy helyenként e két, korra nézve eltérő trachyt, mikros- 
koposau egymástól, főleg friss törési lapon, nehezen különböztethető 
meg, de ekkor mégis a mállási kérgen vehető a kettő között különb¬ 
ség észre, amennyiben a tiatalabbuál a szürkés bőrnemii kérgen jó sok 
hosszúkás augit és földpát kristály meglehetős ép állapotban áll ki, 
minthogy a mállásnak jobban ellent képes állani, mint a kőzet alapanyaga. 
A régebbinél ellenben efféle kristályok a mállott felületen már nem 
mutatkoznak s felületük sokkal inkább mállott mint amazoké. Górcső 
alatt a kettő között egyes példányokon csak az épségben mutatkozik 
eltérés, lényeges elegyrészei mind megegyezők; földpátjuk is egy s 
ugyanannak bizonyult. 
Ami most a gömb kiválást illeti, az a tiatalabban fordul elő, 
éj) ott, a hol az dyke alakjában tör tel és az egész tömeg, melyben a 
gömbök találhatók, csak 4—5 méter vastag s körülbelül ép oly magas; 
') Ez a kifejezés, melylyel eredetileg az angol kőszénbányákban a trapp-kőzet 
által függélyesen keresztül tört kőszenet jelölték, jelenleg minden függélyesen ke¬ 
resztül tört vulkáni kőzettclérre alkahnaztatik, különösen pedig olyanra, mely a ke¬ 
resztül tört kőzetből kiáll. Ilyen a solymosi vízmosásban előforduló is. 
