54 
a név terjedt el az irodalomban. Az augitot szintén lángkisérletnek ve¬ 
tettem alá s a többször ismételt kísérlet eredménye a következő: I. 
Kísérlet: Na = 1, K = 0, olv. fok = 0, minősége fekete, nem válto¬ 
zott. II. Kísérlet: Na—1, K = 0, olv. fok = 1, alig változott. 
111. Kísérlet: Na = 2, K —0. 
A régebben gyűjtött példányok egyikében az említett elegyrészeken 
kívül már makroskoposan is néhány sárgás-zöldes olivinra emlékez¬ 
tető szemecske található, és az ezen példányból készült csiszolatba is 
jutott abból két szem, s itt biztosan oliviuekül voltak felismerhetők. A 
kőzet tömöttsége 2'65. 
Górcső alatt a kőzet alapanyaga mikrofelzites, helyenként üve¬ 
ges. A földpát nagyobbára igen ép, üveges, az egyszerű fényben 
is már látható ikerrovátkái mellett, szabálytalan repedések is gya¬ 
koriak; leginkább kristály metszetek, melyeknek extinctiói többnyire 
meghaladják a 30°-ot, mi szintén anorthitra utal; az öves szerkezet 
ezeknél igen ritka és itt-ott találni olyat is, mely széléről befelé felhő- 
zetes, zavaros. Igen gazdagok üvegzárványokban, oly annyira, hogy 
ezek néha az egész kristályt ellepik, másszor megint egész szabályos 
sorokban helyezkednek el a szélek mentében, vagy pedig a kristályok 
közepén csoportosan. Egyéb zárványai közüt augit-kristályok és szemek 
említendők. 
Az augit igen nagy mennyiségben s szintén igen épen vau meg, 
többnyire sárgásbarna, ritkábban zöldessárga ; a legkülönbözőbb metsze¬ 
tekben mutatkozik, gyakran rhombos mezőkkel vagy pedig jellemző ha¬ 
rántrepedéseivel. De nemcsak kristályokban, hanem kisebb gömbölyű 
vagy kerekdcd szemekben, egész nagy halmazokat képezve, fordul elő. 
Kristálymetszetei közül soknak végei gömbölyödöttck, vagy pedig sza¬ 
kadozottak, részint egyes, részint pedig iker-kristályok, még pedig ez 
utóbbiak leginkább polysinthetes ikrek s e tekintetben nagyon hasonlí¬ 
tanak polározott fényben valami plagiokláshoz, minthogy számos ikerle¬ 
meze igen szépen mutatkozik s evvel együtt az ikerrovátkái is, melyek 
azonban itt sokkal finomabbaknak látszanak, mint a földpátoknál. Ezek az 
ikervonalak ott, hol a metszeten tájékozódást szerezhetünk, legtöbbnyirc 
a bázis véglappal futnak párhuzamosan, de gyakran nem egyenes lefu¬ 
tásnak, hanem többé-kevésbbé kullámzatosak, vagy pedig görbültek. Né¬ 
mely kristályon már egyszerű fényben tűnnek fel ezek csoportosan egy¬ 
más mellett mint hajszálnyi vonalak s olykor 50—tíü ilyen finom vonal 
van szorosan egymás mellett, mikor is polározott fényben csak csopor¬ 
tonként látni rajtuk pótszineket, az egyes vonalak által jelezett lemezecs- 
kék oly finomak lévén, hogy a csoportok keretében belül a nikol for¬ 
gatásakor a szóváltozatokat a szem nem képes észrevenni. Leggyako- 
