55 
ribb az az eset, midőn 3—4 ikerlemez képezi a kristályt. Megjegyzem, 
liogy az augitnak ilynemű többszörös ikrei egyéb kőzetekben sem valami 
ritkák és azt a további leírásban is lesz még alkalmam említeni. — 
Az augit-kristályok sem szegények üveg-, valamint légzárványokban, 
másnemtiek azonban hiányzanak. 
Egyik példány csiszolatában, mint már emlitém, két olivinszem 
mutatkozott, de ugyanabban apró quarczszemek is láthatók. 
Érdekes egy csiszolat, hol az alapanyagban két apró gömb látszik 
kiválva, melyek éles határral különülnek el az alapanyagtól s nem 
egyebek, mint a makroskopos nagy golyók mikroskopikus alakjai; lát¬ 
hatni bennük kissé sárgás, igen homályos alapanyagot, ebben nagyobb 
földpátokat s augitokat, valamint ezek mikrolithjait, a mely előbbiek a 
kőzet alapanyagába is belenyúlnak. 
A mondottakat összefoglalva ez a gömböket tartalmazó kőzet szintén 
augit-anorthit-trachyt. 
Térjünk át ezek után magukra a gömbökre. 
A helyszínén volt alkalmam meggyőződni, hogy a gömbök az 
imént leirt trachyt-tömzsnek nem minden részében foglaltatnak egyenlő 
mértékben, vagyis annak tömegében nincsenek egyaránt kiválva. A fe¬ 
lületen vannak legnagyobb számmal, befelé hatolva számuk csökken. A 
légbeliek hatásának kitett felületen szintoly barnás kéreg borítja ezeket 
is, mint magát a kőzetet s itt természetesen sokkal lazábban is ülnek, 
mint a tömzs belsejében, hol minden külső behatástól védve vannak. 
Innen van az, hogy a tömzs felületének némely részein már csak kevés 
gömb látszik, hanem igen is azoknak helyei, kerek gödröcskék alakjá¬ 
ban találhatók, a kihullott gömbök pedig az árokban lelhetők fel, né¬ 
melykor eredeti helyüktől nagyobb távolságokban is, hova az ott elfolyt) 
víz által vitettek. 
A kőzet s a gömb között itt is, hasonlóan a selmeczihez, mindig 
éles határ létezik, de számra nézve a gömbök határozottan kisebb meny- 
nyiségben vannak a kőzetben kiválva, mint a selmecziek, csakhogy ezek¬ 
nél átlag nagyobbak s jóllehet vannak itt a mogyoró nagyságútól az 
ököl nagyságig váltakozók, mégis legközönségesebbek az l 3 / 2 —2 cm. 
átmérőjiiek; az ököl nagyságúak felette ritkák. 
Alakjuk leginkább közel szabályos gömb, de vannak tojásdad ido¬ 
mnak is, valamint itt sem hiányzik példa kettő egybeolvadására, hármas 
egybeolvadást azonban nem észleltem. Felületük majd sima, majd dúdo- 
ros, ez utóbbit leginkább azokon tapasztaltam, melyek kihullván a kő¬ 
zetből az árokban ugyanott, vagy távolabb szabadon találtatnak. Épsé¬ 
gük némiképen különböző, aszerint amint az atmosphaeriliáknak ki vol- 
