56 
tak téve, vagy pedig a kőzet által még burkoltainak; az utóbbi eset¬ 
ben épségük alig hagy kívánni valót hátra, az előbbi esetben pedig 
úgy látszik, szintén jobban ellentállnak a légbeliek hatásának, mint 
maga a kőzet. Keménységük az épségtől függ; de, a teljesen épek 
a kőzetnél mégis sokkal szivósabbak, habár bizonyos mértékben még 
mindig merevek s törékenyek. 
Különböző nagyságú és alakú teljesen ép gömbök tömöttségének kö¬ 
zépértéke : 2’67, tehát a kőzetétől alig eltérő. Makroskopos elegyrészei 
közül földpát és augit vehető jól ki, amaz majd fehéres, sárgás, némely¬ 
kor zöldes; utóbbi zöldesfekete, fényes rövid oszlopokban s apróbb sze¬ 
mekben van jelen az igen tömött, felzites alapanyagban. 
A földpát lángkisérletét illetőleg azt sok gömbből vettem vizsgá¬ 
lat, alá s legtöbb esetben typusos anorthitnak találtam és erre utal a 
Boricky-féle módszer által kimutatott tetemes mennyiségű calcium 
tartalom is. Az augit-kristályok és szemek lángkisérleti viselkedése 
ugyanannak mutatkozott a kőzetnél vizsgáltakkal, s mi a fő, ezeknek az 
olvadásuk is az olvasztó térben = 1, vagyis megegyezik a füldpátéval. 
Az alapanyagból vett részletek olvadása 1—2, Na tartalma — 2—3, 
K gipszszel 1—2,— A felületről való gömbökön gyakran egyes sárgás 
zöldes finom foltok láthatók, különösen pedig a gömb és a kőzet érint¬ 
kezése határán; ez az anyag, a mint arról különbözőkép meggyőződtem, 
nem egyéb, mint utólagosan ott képződött epidot. 
A legtöbb gömb finom csiszolatában legelőbb tűnnek fel a rajtuk 
észlelhető veresesbarna ővele, a melyekről csakhamar meggyőződ¬ 
hetni, hogy nem egyebek, mint vasoxyd öves kiválása, még pedig 
több, rendesen 2—3 övben a szélek felé. A csiszolaton ennélfogva 
3 vagy 4 öv vehető ki, még pedig egy külső vasoxyd által ve- 
resesbarnára festett, ezután következik nagyobbrészt egy keskeny fe¬ 
hér, azaz testetlen öv, utána ismét festett, a közepet ellenben testetlen 
anyag tölti ki. Ez legtöbbször igy van ugyan, de azért e rendezkedés 
általánosnak még sem nevezhető, mert olyan eset is fordul elő, midőn 
csak a széleken látni vasoxyd kiválást, ismét máshol szabálytalanul van 
a gömb átmetszetén eloszolva; sőt a számos csiszolat közt akad olyan 
is, a melyen a festés épen nem mutatkozik. Egy tekintet a praepara- 
tumokra, mind ezeket az eseteket jól szemlélhetővé teszi. 
Górcső alatt mikrokristályos, ritkábban mikrofelzites alapanyag¬ 
ban igen ép nagyobb földpát s augit kristálymetszetek és szemek lát¬ 
hatók. A földpát kizárólag plagioklas és ikerrovátkáin kívül gyakran 
repedési vonalak is mutatkoznak rajta; extinctiója legtöbb esetben a 30°-ot 
meghaladta. Az augit a legkülönbözőbb metszetekben ismerhető fel, 
de ritkán találni rajta rhombos mezőket, leginkább harántrepedéseket; 
