57 
színe zöldesbarna, némelykor sárgás, gyakran pedig belsejének egyes 
részletei teljesen színtelenek ; némely gömb csiszolatában feltűnő leveles 
szövetet mutat. Leggyakoriabbak az egyes kristályok; a kettős ikrek 
ugyan nem ritkák, de többszörös ikret csakis egy esetben észleltem. 
Egyik csiszolatban egy igen szép ikret képez két egyén, mely x> 1- cg 
lapjával látszik összenőve lenni, mindkét egyénen rhombos mezők igen 
szépen mutatkoznak, maga a metszet a főtengelyre függélyes. Egy 
másik csiszolatban igen érdekes két hosszú augit-kristály összeolvadása 
egy földpát-kristálylyal két oldalt, mi által oly kép tárul eléírni ily 
mintha az augitok a földpátra rá volnának nőve ; az augit-kristályok 
között még fekszik egy-egy, melyek a földpáthoz ugyan igen közel es¬ 
nek, de a keltő közötti határ jól kivehető, nem mint a más két augit 
és a földpát közt, melyek egyidőben történhetett kikristályosodások al¬ 
kalmával egybeolvadtak. Igen szép képet nyújtanak több csiszolatlan 
földpát és augitszemek keverékéből keletkezett mozaikszerii halmazok, 
melyekben ezek az ásványok minden szabály nélkül, többnyire egyenlő 
nagyságú szemekben, helyezkednek egymás mellé s kivált polározott 
fényben nagyon is feltűnők. 
Mind a földpátra, mind az augitra nézve felemlitésre méltónak ta¬ 
lálom, hogy mind a kettőben szinte hemzsegnek az üveg és a légzárvá¬ 
nyok, melyek már 80 - 90-szeres nagyításnál is jól kivehetők; gyakori 
ezek között a kettős üveg, valamint a kettős légzárvány, de folyadék¬ 
zárványt hosszú keresés daczára egyikben sem találtam. 
Az egyes elegyrészek bárminemű szabályos elhelyeződésnek még 
nyomát sem mutatják. 
A fentebb említett vasoxyd kiválás által előidézett övék mikroszkóp 
alatt csak annyiban különböznek egymástól, hogy a vereses barnás övék¬ 
ben az egyes elegyrészeket, valamint az alapanyagot barnás foltok 
szennyezik, inig a színtelenekben ez alig található fel. A vasoxyd kiválás 
leginkább az augitból eredhetett, mi egyrészt abból a körülményből is 
következtethető, hogy különböző majd intensivebb, majd halaványabb 
szinváltozatok közt ingadozik, mely utóbbi leginkább a festett övékben 
lelhető fel; másrészt pedig a színtelen övékben akárhányszor az ép 
augit repedésein, ritkábban szélei mentében is, vaskiválást észlelhetni, 
továbbá pedig mint emlitém, némelykor egyes részletei teljesen színtele¬ 
nek, jeléül annak, hogy a festőanyag belőle eltávolodott. — Hogy az 
augitnak bő vastartalmúról tényleg is meggyőződjem, több ép, feketés 
zöldes szemecskéjét sósavval kezeltem és ekkor kitűnt, hogy a főzés 
alkalmával, anélkül hogy az augit tulajdonképen megtámadtatott volna, 
sok vas vonatott ki. 
