58 
Magnetit szemekben a kőzet igen gazdag, két csiszolatban pedig, 
geodákat kitöltve, quarczot is találtam. 
A mondottakat egybevéve azt látjuk, hogy a gíhnbök úgyszólván 
azonosak a rejtő kőzettel, mindkettő a u g i tan o r th i t-t ra c b y t. 
Meg kell még e helyt említenem, hogy a fiatalabb augit-trachytot 
olyan pontról is vizsgáltam, ahol gömbök nincsenek kiválva, és ez min¬ 
den tekintetben megegyezik a gömböket tartalmazóval, csakhogy sokkal 
szivósabb. 
Áttérve e gömböknek a keletkezésére és képződésére, az említett 
viszonyoknál fogva első sorban azon gondolat támad a vizsgálóban, 
vájjon ezek a gömbök nem a fiatalabb trachyt által (feltörése alkalmá¬ 
val) a régibből magával ragadott zárványokul tekintendők-e'? s amely 
zárványok ebben az esetben ennek a külső mechanikai oknak köszönnék 
alakjukat. Elvonatkozva azon körülménytől, hogy már a helyszínén 
meggyőződtem arról, miszerint a gömbök csak a kiálló tömzs, illetőleg 
a dykc csekély vastagságában találhatók nagyobb számmal, befelé pedig 
mindinkább kevesbednek, ez a feltevés máskülönben is igen valószínűt¬ 
lennek, sőt lehetetlennek tűnik fel. Ha meggondoljuk, hogy a feltörő 
fiatalabb trachyt helyenként a régiebbet, valamint a közelében lévő 
rbyolithot mennyire változtatta el, akkor alig tarthatjuk lehetségesnek, 
hogy a magával ragadott részleteit a régibb traehytnak oly sértetlenül 
tartotta volna meg. A tapasztalat továbbá azt mutatja, hogy az ilykép 
tovaragadott és bezárt kőzet-részletek a legtöbb esetben, ha nem mindig 
szögletesek is, csak csekély mértékben szoktak kopottak lenni. Ilyen 
részletek (t. i. szögletesek és kevéssé kopottak) ezen esetben is a fiata¬ 
labb frachytban egyes helyeken találhatók és ekkor meggyőződhetni 
egyrészt a kettő közötti különbségről a színt és épséget illetőleg, más¬ 
részt pedig ezen zárványok ritkaságáról. Minő gömbölyítő erőnek — ba 
szabad magam igy kifejeznem — kellett közreműködnie, mely itt-ott 4—5 
□ cmuyi téren, 5 li szabályos gömböt eredményez ; ez jól el sem kép¬ 
zelhető. — Ezen feltevés szerint alig volna továbbá kimagyarázható az 
éles határ, mely a gömbök és a kőzet közt létezik, úgy hogy a lég- 
beliek behatása folytán a kettő közötti összefüggés annyira meglazul, 
hogy a gömbök kihullanak, -- valamint a kettős összenövések és sok 
egyéb a golyók leírásánál felemlített körülmény. 
Minden arra mutat, hogy ezek a gömbök is kiválások és ugyan¬ 
azon okoknak köszönik létüket, mint egyéb eredeti gömbös képződmé¬ 
nyek, a melyeknek keletkezéséről és képződéséről fentebb szó volt, és 
hogy ezek a selmeczi gömbökkel majdnem minden tekintetben meg¬ 
egyeznek, azt külön kiemelnem tán felesleges. 
Szerkezeti viszonyaikat illetőleg nem szabályos szerkezetit gömbök, 
