60 
Ez az egész előfordulás itt csak erre a kis helyre szorítkozik, azonban 
Szabó tanár nr szerint 1 ) innen valamivel távolabb még a Kallók 
völgyben is fellépnek szintén csekély kiterjedésben elféle sziklák, csak¬ 
hogy távolról sem oly számos s oly szépen kiképződött gömböcskékkel 
Ezt a helyet hosszú utánjárás daczára sem voltam szerencsés feltalálni. 
Úgy a kőzet, mint a gömböeskék színe friss, felülete vörkenyes 
barna s épségük kevés kívánni valót hagy hátra. A kőzet igen apró 
szemcsés, mig a sphaerolithok inkább íelziteseknek mondhatók. Utóbbiak 
felette nagy számmal vannak vagy egyenként, vagy egyes esetekben 
kármasával-négyesével összeforrva a kőzetben kiválva; alakjuk több¬ 
nyire szabályos gömb és leginkább apró _ borsó nagyságnak, de van 
számos még kisebb is. A kőzet és a sphaerolithok közötti határ rendesen 
éles ugyan, de összefüggésük mégis oly erős, hogy lehetséges volt a 
kőzetből a gömböcskékkel együttesen csiszolatokat készíteni. A kettő kö¬ 
zötti szoros kapocsra utal az a körülmény is, hogy mállás következté¬ 
ben a gömböeskék magukban nem nagy mennyiségben hullanak ki a 
kőzetből s a sziklák mellett leginkább csak a kőzettel együtt találhatók. 
Eloszlásuk a kőzetben meglehetősen egyenletesnek mondható, egyes he¬ 
lyeket kivéve, hol oly nagy számban lépnek fel, hogy a kőzet alap¬ 
anyagából alig vannak részletek kiképződve. 
Az elegyrészek közül a kőzetben meg lehet különböztetni kisebb- 
nagyobb igen ép f ö 1 d p á t-kristályokat s szemeket, valamint fekete, 
szépen fénylő aug ltokat, de ugyanezeket engedik felismerni a sphae¬ 
rolithok is, úgy hogy már makroskoposan is meg lehet győződni a kettő 
nek egyenlő ásvány associátiójáröl. 
Földpátjuk lángkisérleti meghatározásának eredménye an őrt hit, 
az augit olvadási foka tökéletesen megegyezik ezével, mit továbbá na¬ 
gyon is megközelít az alapanyag olvadása is (1—2). 
Mindkettőnek tömöttségeiil 2C> 7 számokat kaptam, de teljesen 
ugyanezt eredményezte a kőzet és gömböeskék együttes tömöttség meg¬ 
határozása is. 
Górcső alatt a kőzet alapanyaga túlnyomóan mikrokristályos, itt 
ott üveges is; apró mikrolithjai föl Ipátok- s augitoknak ismerhetők fel, 
és érdekes némely csiszolatban ezeknek csoportosulása és mintegy sza¬ 
bályosan vonalos elrendezésük, különösen nagyobb kristály k közelében 
vagy körül. Elegyrészei igen épek, s mint tudjuk, igen bázisos földpát 
s augit képezik ; előbbi vagy viztiszta, vagy pedig interpositiók által 
elhomályosított nagy kristálymetszetben, vagy kisebb szemekben van 
') „Heves és Külső-Szoluok földtani leírása 11 . .Magyar orvosok és térin, vizsg. 
Munkálatai. 1869. 
