ül 
jelen, utóbbi igen szép sárgás-barna, különféle alakokban, legtöbb eset¬ 
ben typusos szövetet mutatva, ikrek ritkák, de nem hiányoznak elvétve 
többszörösek sem. Törött aug'it-kristályok nem kis számban, majd min¬ 
den csiszolatban mutatkoznak. Itt is fel kell említenem azt az esetet, 
hogy földpát s augit-kristályok és szemek helyenként egész halmazokká 
csoportosulnak és mintegy mozaik-szerii képet tárnak szemünk elé, kü¬ 
lönösen polározott fényben. Üveg- és légzárványokban felette gaz¬ 
dagok 
Ha a készített linóm esiszolatokat egyszeri! Coddingtou-lencsével 
vizsgáljuk, észrevehetni rajtok a kőzet és a sphaerolithok közötti határt, 
melyet rendesen egy kerek sárga vonal jelez, továbbá, hogy a göm- 
böcskék valamivel sötétebb színűek és tömötíebbek; de egyszersmind 
már igy is kimagyarázhatjuk annak okát, miért maradnak a göinböcs- 
kék a kőzettel oly szoros összeköttetésben, hogy mind a kettőből együt¬ 
tesen volt lehetséges esiszolatokat készíteni. Több esetben látni ugyanis, 
miszerint sphaerolithokból egyes augit vagy földpát-kristályok nyúlnak a 
kőzetbe, miáltal természetesen a kettő közötti kapocs szorosabbá válik. 
Hogy ezek a kristályok — legtöbbször az augitok — a sphaerolithokból 
nyúlnak a kőzetbe, és nem megfordítva, abból következtethető, hogy 
legnagyobb részük a sphaerolithokban található és legfeljebb csak 
harmadrészük lelhető fel a kőzetben. 
Górcső alatt a sphaerolithok a kőzetével közel megegyező viszo¬ 
nyokat engednek felismerni; ahatárt képező sárgásbarna vonal vasoxyd- 
kiválásnak, vagyis festőanyagnak bizonyult. Alapanyaguk abban tér el 
a kőzetétől, hogy kissé zavaros, minélfogva az azt alkotó ásványelegy- 
részek, illetőleg mikrolithok nem mutatkoznak, oly szépen, mint amabban 
s átalában oly nemű benyomást idéz elő, mintha nem individualizáló¬ 
dott volna ki oly mértékben, mint a kőzet alapanyaga. Földpátjairöl 
s augitjairól minden tekintetben ugyanazt kellene ismételnem, mit már 
a kőzet vizsgálatából ismerünk, legfeljebb csak azt emelhetem ki, hogy 
ezek itt kevésbbé gazdagok interpositiókban. Szabályos, elhelyeződésnek 
még nyoma sincs, nem hagyhatom azonban említés nélkül azt a körül¬ 
ményt, miszerint a vizsgált sphaerolithok finom metszeteinek legtöbbjé¬ 
ben a földpát s augit nagyobb kristályai a középtájon foglalnak he¬ 
lyet, mig a szélek felé az apróbbak találhatók. Ami a kőzetbe nyúló 
kristályokat illeti, azok górcső alatt még jobban feltűnnek, s itt megle¬ 
het arról győződni, hogy a kristályoknak a sphaerolithban lévő és a 
kőzetbe nyúló részei mindenkor egy és ugyanazon egyénhez tartoznak. 
De rém csak nagyobb, hanem kisebb kristályokat is lehet némelykor 
a kettő kapcsául találni; meg kell azonban jegyeznem, hogy van akár¬ 
hány oly sphaerolith is, melynél a kőzetbe nyúló kristályokat nem látni, 
