és ezek lesznek természetesen azok, melyek a légbeliek behatásakor 
a kőzetből könnyebben hullnak ki. 
2. P a r á d (C s e v i c z e) mellett, az üveghutától nem messze 
(attól délkeletre), az ott Verespartnak nevezett térségen, bennt az erdő¬ 
ben akadtam, törmelékek által rávezetve, egy csekély méretű, alig né¬ 
hány lábnyi vastag, a Gyöngyös-Parádra vezető ut mellettihez csaknem 
teljesen hasonló sziklára, melynek anyaga azonban nem látszik oly épnek, 
továbbá pedig a sphaerolithok ennek kőzetében nincsenek oly nagy meny- 
uyiségben kiválva, mint a leírtban, s mig ez utóbbinál gyakran a kőzet 
anyaga háttérbe szorult, addig itt az állandóan nagyobb mérvben van 
kiképződve, mint a benne kivált sphaerolithok. E kettő viszonyai telje¬ 
sen megegyeznek az előbbiével és az ott felemlítettek ezekre is alkal¬ 
mazhatók. Elegyrészei s ezek sajátságai azokéval szintén egy s ugyan¬ 
azok és csak a gömbücskék górcsői vizsgálatának eredményeiből követ¬ 
kezőket tartom szükségesnek felemlíteni. 
ügy a töldpát, mint az augit gyakran nem éles körvonalú kristá¬ 
lyokban vau jelen, mindkettő sokszor majd egészen gömbölyödött, majd 
csak végeiken ; érdekesek némely augitban a nagy mennyiségben előfor 
dúló igen apró és tinóm színtelen tücskék, valamint több nagyobb föld 
pát kristályban, a számos augit zárvány, melyek helyenként teljesen 
ellepik azokat. — Földpát s augit halmazok, illetőleg csoportos kivá¬ 
lásuk itt sem ritka jelenség és nevezetes egyik csiszolatba 1 egy ilynemű 
túlnyomóan augit, s csak kis mennyiségben földpát szemekből álló cso¬ 
port, hol egy aránylag kis térségen oly számos szem képződött ki, hogy 
e/.ck egymásra nyomást gyakorolván, egészen lapultakká, majd szabályos, 
majd szabálytalan löbbszöges-, leginkább hatszög-alakúvá lettek, a szé¬ 
leken azonban gömbölyödöttek is láthatók. Az augit szép többszörös ik¬ 
rekben nem ritka s úgy rajta, mint a földpátokon repedések felette 
gyakoriak. — Az alapanyagban zárvány gyanánt számos hosszú apá¬ 
tit tű említendő mé,- tel. — A sphaeroHtokból a kőzetbe nyúló kristá¬ 
lyok nem hiányoznak ugyan itt sem, de ritkábbak, mint az előbbinél 
ügy ez, mintáz előbbi kőzet tehát sphaerolithos a ug i t-au orthit- 
t r a c h y t. 
Ami ezek után ezen sphaerolithok keletkezését és képződését illeti, 
azt hiszem, a már fentebb mondottak után nem szükséges bővebb fej¬ 
tegetésekbe bocsátkoznom, minthogy az, a mi a gömbökről átalában 
mondva volt, ezekre is érvényes, s a mint a leírásból láttuk, az ott lei- 
hozottak ezeknél is eléggé vannak igazolva, s tudjuk, miszerint a göm¬ 
bök és sphaerolithok között csakis nagyságra nézve van különbség. En¬ 
nek okát pedig könnyen felfoghatjuk, ha meggondoljuk, hogy minél 
