ben szövetéről Ítélve quarcznak néznők, ha alaki viszonyai a földpátéval 
nem volnának megfelelők. Extinctiójuk nagyon is ingadozó a legkisebb 
és legnagyobb határok közt. Zárványokban szegények, úgy hogy némely 
kristály majdnem viztisztának mondható. 
A csiszolat makroszkopos vizsgálatánál feltűnt szabálytalan barnás¬ 
sárga vonalak itt még nagyobb számban mutatkoznak, igen változato¬ 
sak; hol hosszabbak, hol rövidebbek, majd vastagabbak, majd véko¬ 
nyabbak és alakjuk gyakran kacskariugós, némelykor félkört, sőt rit¬ 
kábban teljes kört látszanak képezni; némelyike igen erős absorptiót 
mutat, más megint semmit, de ekkor az is tapasztalható, miszerint szí¬ 
nük sokkal halaváuyabb amazokénál, melyek egy nikol forgatásánál az 
említett tüneményt mutatják. Mindezen körülmények már közönséges 
nagyításnál is valami anyag által kitöltött repedési vonalokra emlékez¬ 
tetnek, de kétségkívül ezeknek bizonyulnak nagyobb (240-szeres) nagyítás 
mellett. Ekkor a repedés szélei és a töltelék közti határok akárhányszor 
tisztán kivehetők, valamint sok repedési vonal látható minden töltelék 
nélkül, mire az absorptiót nem mutatók vezetendők vissza. A töltelék 
anyagát illetőleg az, az optikai tulajdonságait tekintetbe véve, legna¬ 
gyobb valószínűséggel epidot, annál is inkább, minthogy a kőzet felü¬ 
letén már makroskoposan is nem kis mennyiségű epidot volt kivehető 
és lángban való viselkedésük alapján szintén annak határozva. Epidot 
szemek és csoportok különben a csiszolatban nem valami ritkák. 
E repedési vonalakról nmg csak annyit akarok már ezúttal is meg¬ 
jegyezni, miszerint a gömbös kiválással némi viszonyban látszanak lenni, 
mert mint látni fogjuk, a sphaerolitkok fokozatos fellépésével szintén sza¬ 
porodnak és mindinkább kerek alakot öltenek s úgy tetszik, mintha a 
sphaerolithok ezek mentében váltak volna ki. Ilyen kör alakú repedési 
vonal által látni körülvéve az egyik csiszolatban lévő világosabb szinti 
kerek foltocskát is, mely nem egyéb, mint már itt megjelenő sphaerolith, 
csakhogy felette kis alakban. Igen hasonlít ez a kőzet imént leirt anya¬ 
gához, fellelhetők benne hasonló alapanyagban ugyanazon mikrolithok, 
csakhogy ezek itt sokkal parányiabbak és megkülönböztetésük csakis 
erős nagyítás mellett lehetséges. Világosabb színe az említett festőanyag- 
kisebb mérvű intensitásától ered. 
A mondottakat egybefoglalva ez a kőzet augit-andesin-oli- 
goklas-trachyt szurokköves módosulata, illetőleg a már makros¬ 
koposan benne látható hosszú földpátoknál fogva szurokkő-por- 
p h y r n a k is volna mondható és mint láttuk, a sphaerolith képződés 
itt indul meg. 
Áttérve azokra, melyekben a sphaerolithok már nagyobb számmal 
kezdenek fellépni, csak annyit említek fel, hogy elég szépen mutatják 
