ugyan a szurokköves állapotot, de még sem oly typusos szurok kövek, 
mint az imént leirt. Szinök valami csekélylyel világosodik, íényök szintén 
csökken; a nagyobb földpátok háttérbe szorulnak, ritkábbakká válnak 
a sphaerolitkok szaporodásával, különben szintén audesin-oligoklasok. 
Az alapanyag lángkisérletben való viselkedése megegyezik az előbbiével 
és az 50. lapon lévő összehasonlító táblázatban részletesen ki van tüntetve. 
A mikroskopos vizsgálat teljesen ugyanazon viszonyokat tünteti 
ki, mint a melyekről föntebb szó volt és e tekintetben eltérés alig volna 
feljegyezhető, legfeljebb csak, mint mondva volt, a sphaerolitkok fellé¬ 
pésével növekszik a jelzett repedési vonalak mennyisége, valamint gór¬ 
cső alatt is tapasztalható a nagyobb földpát-kristályok csekélyebb száma. 
A sphaerolithokat illetőleg azok világosabbak az őket tartalmazó 
anyagnál és mindenben emlékeztetnek, illetőleg megegyeznek a teljesen 
kifejlődött spbaerolitbos kőzet gömböcskéivel s minthogy ezekről alább 
bővebben lesz szó, fölöslegesnek tartom itt részletesebb leírásukat, ha¬ 
nem áttérek az átmenti alakok fentebb jelzett egyéb féleségeire, vagyis 
azokra, hol a kőzet egész felületén mutatkozik fokozatosan a sphaerolitk 
kezdetleges képződése. 
Ez' utóbbiak, mint mondva volt, a Mulatóbegy ÉENy-i lejtőjén a 
kétféle tracbyt közt fordulnak elő (a kőfejtő munkások tanyájától vagy 
150 lépésnyire), egy igen kis területen nem messze egymástól, mind¬ 
össze néhány jelentéktelen sziklát alkotva, melyeknek földes, barnás- 
szürke mái lőtt felületein semmi különöst nem veszünk észre, de nem 
úgy friss törési lapjaikon, hol érdekes viszonyokat tapasztalunk s mint¬ 
hogy a kifejlődésben észrevehető különbség létezik köztük, külön-külön 
is kell róluk sz-'dani, még pedig a gyűjtésnél nyert számok szerint meg¬ 
különböztetve őket, az egyik 50, ( lfi / 8 1881.) a másik 57 4 ( lG / s 1881.) 
Az 56.j egészben véve szintén szurokköves, csakhogy nem sötét 
fekete, hanem világos barna, bársonyféuyü ; nem igen szilárd, sőt in¬ 
kább laza összeíüggésüuek mondható. Egyszerű megtekintésénél is sze¬ 
münkbe ötlik dudoros felülete, mit lupéval figyelmesen vizsgálva, csak¬ 
hamar arra a meggyőződésre jutunk, hogy a dudorok nem egyebek, 
mint kezdeties kiképződési állapotban lévő sphaerolitkok, melyek teljes 
kiképződésükben valószínűleg bizonyos körülmények által gátoltattak. 
Igen szépen látszik a gyűjtött kézi példány k friss lapjain, miszerint a 
dud'trok mellett apró kerek mélyedések léteznek melyekbe természetesen 
ugyanazon alakú anyag volt illés tve, vagyis az azoknak megfelelő du 
dorok. Ez utóbbi név alkalmazható csak reájuk, minthogy csakis egyik 
részük látszik kiemelkedve, a másik részük pedig az alapanyagban 
mintegy elmosódik; igen ritkán találunk azonban olyanokat is, melyek 
már inkább megközelítik a sphaerolithokat. 
