70 
nélkül egyik csiszolat két nagyobb földpát kristályánál látható érdekes 
repedési viszonyt. Már közönséges nagyításnál vehető ki ezek közepén 
egy csupa apró többszögü alakokból álló hálózat, mit nagyobb nagyítás¬ 
nál észlelve, azt látjuk, hogy a többszögü alakok minden egyes oldala 
egy-egy. repedési vonalkának telel meg. Hasonlót észlelhetünk egy har¬ 
madik kristály egyik szélének mentében, mely csupa ilyen öt- és hat- 
szögit idomok által van szegélyezve, de itt nagyobb nagyításnál arról 
is meggyőződünk, hogy ezek nem a földpátnak, hanem magának az 
üveges alapanyagnak tinóm repedezései által jöttek létre. 
Zárványokban a földpátok telette szegények; némelyikben azonban 
igen apró fehéres mikrolithok, illetőleg tűk halmaza található, melyek 
azonban igen nagy nagyításnál sem voltak kibetüzhetők. 
Találni továbbá a csiszolatok legtöbbjében egyes hosszúkás vagy 
kerek üregekben egy közepén sárgás, szélein pedig barnás sárga anya¬ 
got, mely majd igen homályos, majd pedig tiszta, átlátszó, meglehetős 
erős absorptióval. Olykor egész csoportosan lép fel nagyobb földpátok 
szomszédságában és környezetében s váltakozva sötét és világos öveket 
látni rajtuk. Nem lesz egyéb mint a már makroskoposan a kőzetben 
felismert epidot, mint utólagos termény. 
f 
Az 57 4 hasonló .szinti és kinézésű mint az imént leirt szomszédja, 
csakhogy előrehaladtabb fokát mutatja a sphaerolithosodásnak. Itt már 
nem is kell lupe, hanem szabad szem is elegendő, hogy felismerjük 
rajta az egész felületén tömegesen fellépő gömbölyded dudorok jelentő¬ 
ségét és mivoltát, melyek ebben a kőzetben jobban határoltak és az 
alapanyagból világosabban ki is emelkednek, sziniik azonban azétól még 
nem eltérő. Egyes dudorok a sphaerolithokhoz már nagyon közel áll¬ 
nak, csakhogy a legtöbb az alapanyagtól még itt sincs teljesen elkülö¬ 
nülve ; mindenesetre azonban félreismerhetetlen a köztük s a sphaeroli- 
thok között levő szoros összefüggés. A kőzet maga tömöttebb és szilár¬ 
dabb az előbbinél, de szintén igen repedezett s ezek űrjeiben az epidot 
nem ritka. Sárgás fehér nagyobb üveges íöldpát-kristályok meglehetős 
mennyiségben vannak kiválva és szintén andesin-oligoklas viselkedésiiek. 
A kőzet anyagának viselkedése a lángban csak olyan mint az 56,-nél 
említve volt,; víztartalma hasonlóképen tetemes. — Tömöttsége 242. 
Csiszolata világosabb barna, mint amaz, s csak helyenként oly sö¬ 
tét barnás; csupa kerek részletekből látszik összetéve, melyek mind¬ 
egyike az említett közel spkaerolitkos dudoroknak látszik megfelelni; 
határait ezeknek itt is az ismert vonalak képezik. 
Górcső alatt a viszonyok az előbbihez hasonlók, csakhogy az alap¬ 
anyag kevésbbé látszik festve lenni, üvegessége még inkább háttérbe 
