72 
anyagéhoz hasonló, csakhogy olvadási foka csekélyebb; víztartalma ki¬ 
sebb, de üvegcsőben még mindig kimutatható. Tömöttségük 2-53. 
A készített csiszolatoknak majdnem mindegyikébe az alapanyaggal 
együtt spbaerolithok is jutottak ; amaz világos barna, helyenként söté¬ 
téül) pettyekkel; ezek még világosabbak, majdnem fehérek s igen szé¬ 
lien vehető ki legtöbbjüknél a szinelőidézte két öv, valamint igy jobban 
feltűnő soknak belsejében, még pedig leginkább a középen, ritkábban 
excentrikus helyen, a már jelzett földpát-kristály. A spbaerolithok s az 
alapanyag közti határt rendesen egy sárgás keskeny vonal látszik 
képezni. 
Górcső alatt maga az alapanyag igen hasonló viszonyokat mutat 
az előbbeniekhez, nagyon kevéssé van festve s igen finom földpát s augit- 
mikrolithok összeségéből áll ; utóbbiak kevésbbé homályosak, legtöbb 
esetben zöldes barnák, átlátszók s már közönséges nagyítás mellett is 
biztosan augit-tücskéé nek ismerhetők fel. Üveges anyag nem hiányzik 
ugyan itt sem, de nagyon alárendelt. Néhol sárgás barna, finoman ros¬ 
tos dichroitos anyag lepi cl a csiszolatot s erre vezethetők vissza a 
fent említett pettyek, nem lesz egyéb mint epidot, mely ezeken kívül 
apróbb szemekben is látható a csiszolatok mindegyikében, de a kőzet¬ 
ben magában nagyban is kimutatható. Itt-ott nagyobb üveges földpát - 
kristályok láthatók, melyek szintén igen repedezettek ugyan, de még¬ 
sem oly nagy mérvben, mint azt az előbbieknél láttuk. Finom repedési 
vonalak az alapanyagban nem ritkák, de leginkább a spbaerolithok kö¬ 
rül találhatók. 
A spbaerolithok górcső alatt nem sokbau különböznek az őket 
befoglaló anyagtól, a kettő közötti határ, mely kézi nagyitóval keskeny 
sárgás vonalnak tűnt, itt igen finom pontocskákra oszlik. Egészen vilá¬ 
gosak, minthogy hiányzik belőlük az a sötétebb vagy világosabb barnás 
sárga anyag, mely a szurokköves alapanyagnak színét kölcsönözte. Szin¬ 
tén csak kristályos elegye földpát s augit mikrolithoknak, üveges anyag 
csak elvétve található. A mikrolithok igen sűrűén helyeződvén egymás 
mellé kiváltkép a központ táján, hol hosszabb vizsgálat után határozot¬ 
tan észrevehető, hogy a mikrolithok sűrűbben fekszenek egymás mellett 
a központ körül, mint attól távolabb, miért is az valamivel homályo¬ 
sabbnak látszik. A mikrolithok elhelyeződésében szabályosság kezdetben 
fel nem ismerhető, de nem úgy számos csiszolat hosszabb megfigyelése 
alkalmával, mikor különösen egyeseknél úgy tetszik, mintha a központ 
felé irányulnának, mintegy sugaras szerkezetre emlékeztetve, persze el¬ 
mosódottan ; legtisztábban kivehető azoknál, melyeknek központját egy- 
egy földpát kristály képezi. Emlékeztetnek ezek leginkább Vogelsang 
felsosphaeritjeire, melyek szerkezetre nézve határozatlanok. 
