74 
mételve említett munkájában 1 ) mié mi te s szövegre emlékeztetőnek 
mondja, minek magyarázatául nem lesz tán felesleges hozzácsatolnom, 
hogy e szó „miemit“ a dolomitnak egy sokszögletes idomokból össze¬ 
tett szemcsés féleségére vonatkozik, mely legelőször Miemo tájáról Tos- 
kánában lön ismeretes, legszebben kiképződve azonban a rakováezi (Sze- 
rémmegyei) dolomiton látható. Később Ha id inger-) hasonló kinézést, 
csakhogy kisebb mérvben, dolomiton kivlil egy csehországi (Melnik kö¬ 
zelében, Jenczovitz) bazaltról és egy tyroli (Trixlegg, Hilariberg) mész¬ 
kőről is említ s különös szöveti viszonynak tekintvén azt, megjelölésére 
a miemites (miemitiseb) szót hozza ajánlatba. A mi kőzetünk hatá¬ 
rozottan emlékeztet az ilynemű szövetre, e név tehát arra is joggal al¬ 
kalmazható lévén, azt „miemites trachyt“ név alatt mint a sphae- 
rolithosnak különös módosulatát ismertetem. 
A sphaerolithos trachyt leírásánál érintve volt, miszerint a sphae- 
rolithok és az azokat magában foglaló anyag közt kifejlődés tekintetében 
változó viszonyok léteznek; majd a túlnyomó alapanyagban aránylag 
kevés sphaerolith ül, majd megint a szurokköves anyag háttérbe látszik 
szorittatni a nagy mennyiségben kivált gömböcskék által, majd pedig 
ezek közbülső fokozatait találjuk; a rendes az, hol a kettő mintegy 
egyensúlyt látszik tartani, vagyis az alapanyagban a sphaerolitbok 
egyenletesen vannak elosztva és sem az egyik, sem a másik sem túl¬ 
nyomó. Ha ez utóbbi spbaerolithjait vizsgáljuk, azt látjuk, bogy azok 
leginkább egyenként ülnek az a’apanyagban s szabályos gömbök; 
ritkán kettes, hármas vagy négyesével vannak összeolvadva, mikor is 
a gömb alak mellett érintkezési felületükön csekély lapultság vehető 
észre, mely sajátság rendes mindenkor, midőn több sphaerolith van 
egymás mellett kiválva. Ha azon példányok sphaerolithjait figyeljük 
meg, hol ezek fokozatosan túlsúlyra vergődnek, akkor a legtöbbnél a 
gömböcskéuck nemcsak egy, hanem két, sőt három vagy több helyén 
veszünk észre lapot, a szerint a hány szomszédos sphaerolith-!al érint¬ 
keznek. Az olyanoknál pedig, hol a fekete szurokköves alapanyag a 
nagyobb számú gömböcskék által háttérbe szorittatik, találunk már 
ezek között több-kevesebb, öt-katszögü alakokat is, melyeknek száma 
a sphaerolitbok szaporodásával mindinkább növekszik, úgy hogy fellép¬ 
nek olyan fokozatos átmenetek, melyeken a több lappal biró gömbök, 
vagyis szögletes idomok, a rendes gömböcskékkel egyenlő számban 
vannak, majd pedig túlnyomókká válnak, de ekkor már a szurok- 
köves anyagból alig látható maradvány. Végre pedig ez utóbbi tel- 
’) „Heves és Külső-Szolnok megyék földtani leírása. 1 ' 186S. 91. lap. 
') „Handbuch dér bestimmenden Mineralogie". Bécs 1845 292 lap 
