77 
idézett hálózat, mely némely csis ■olatban az által válik különösen fel¬ 
tűnővé, hogy az egyes idomokat világosabb vonalak határolják. 
Górcső alatt a viszonyok csaknem ugyanazok, mint a sphaerolith- 
nál. Az egyöntetűnek látszott anyag szintén fehér és barnás, közönsé¬ 
ges nagyításnál homályos, ritkán átlátszó mikrolithok igen sűrű halma¬ 
zából áll. A fehérek itt is földpáto k, a színesek pedig, melyek 
nagyobb nagyítás alkalmazása mellett többnyire átlátszóknak és inkább 
zöldes-barnának mutatkoznak, augitok; semminemű szabályos elren¬ 
deződést közöttük nem észlelhetni. Barnás szemcsék elszórva ugyan itt 
is fellépnek, de oly nagy mennyiségben, mint a sphaerolitokuál láttuk, 
nem fordulnak elő. Az egész kristályosnak mondható, üveges alapanyag 
majd egészen hiányzik. Nagyobb földpát kristályok szintén vannak je¬ 
len, kizárólag plagioklas viselkcdésüek, üvegesek ugyan, de repedesi 
vonalok ezeken igen kevéssé tűnnek fel, s nevezetes, hogy nagyobb¬ 
részt tört kristályokat találunk, egészeket ritkán ; elhelyezésük az egyes 
sokszögű idomokban szabálytalan, szintúgy fekvésük is. Ezek határai 
mindenkor meglehetős élesen vehetők ki, minthogy ott az anyag vala¬ 
mivel világosabbnak látszik, hiányozván belőlük az a szennyes szürke 
anyag, mely a többi részt kissé elhomályosítja. — Epidot kisebb na¬ 
gyobb szemei a csiszolatokban szintén fellelhetők. 
Ha most az itt leirt változatokat egymással összehasonlítjuk, azt 
fogjuk találni, hogy közöttük lényeges különbségek az anyagot illetőleg 
nincsenek, legfeljebb csak a kifejlődés különféleségének megfelelő elté¬ 
réseket találunk. Mindannyit ngya azon nemű s kiképződésü mikrolithok 
halmazából láttuk összetéve, melyek mindegyikében egy s ugyanazon 
földpátfaj volt nagyobb kristályokban kiválva, közel hasonló körül¬ 
mények közt s alig eltérő sajátságokkal. Különbségek egyes tulajdon 
Ságokban a kifejlődés fokozatával tartanak lépést. így a szin mindin¬ 
kább világosabb lett a spbaerolithos kiképződés tökéletesbülésével, ez 
pedig megint visszavezethető a víztartalom különféleségére, mely csök¬ 
kenvén a sphaerolithok kiképződésével a színre is befolyást gyakorolt. 
Az üveges alapanyagot szintén fokozatosan láttuk tűnni, aszerint a mint 
a spbaerolithos kiválás előrehaladt. Bizonyos repedési vonalakat talál¬ 
tunk fokozatos mennyiségben s változó alakban mindaddig, mig a jól 
kifejlődött spbaerolitok fel nem léptek, a melyeknek állandóan keretü¬ 
ket látszottak képezni. Fajsulyjukban az eltérés igen csekély s a jelen¬ 
tékenynek látszó 56,i és 57,-nél, az a nagyszámú repedési vonal, nagy 
víztartalom s tán egyéb esetleges körülményekre vezethető vissza. Neve¬ 
zetes és kiváltkép figyelemre méltó a r ' a telis mérhetetlen hasonlatosság 
és fokozatos átmenet, me’y a különböző változatok anyagának lángki- 
