80 
A sphaerolithok kiválása itt is már a fentebb kifejtett okokra 
volna visszavezethető, s hogy valóban minő különböző körülmények mű¬ 
ködhettek közre a kihűlésnél, legjobban kitetszik a sphaerolithos kikép- 
ződésuek fentebb vázolt változatosságából, mely szerint a szurokköves 
anyag majd teljesen nélkülözi a spkaerolithokat, majd pedig esak el¬ 
szórva itt-ott vált ki benne egy-egy, másutt megint ezek már többes 
számmal jelennek meg, ismét máskor nagyobb mennyiségben, végre a 
szurokköves anyag teljesen háttérbe szorittatik a túlnyomó számban ki¬ 
vált gömböcskék által. Ezen viszonyoknál fogva is úgy tetszik, mintha 
azt az anyagot a megmerevedés különböző állapotában érték volna a 
sphaerolithos kiválást előidéző okok. Erre mutat nyilván az ismertetett 
kezdeties sphaerolithos kifejlődés két fokozata is (56 4 és 57 4 ), melyek¬ 
nek anyaga a megmerevedésnek már előre haladott stádiumában lehe¬ 
tett, midőn a sphaerolithos kiválásra kedvező körülmények álltak be, 
úgy hogy a tökéletes megmerevedés • lőbb következhetett be, mint sem 
a sphaerolithok teljesen kifejlődtek volna; erre utalnak egyszersmind a 
kőzet leírásánál hangsúlyozott nagyszámú leginkább kerek repedési vo¬ 
nalak is, melyek a későn beállt erős contractió eredményéül tekinten¬ 
dők. A teljesen kiképződött sphaerolithok legtöbbjének belsejében, ille¬ 
tőleg közepén található, könnyen olvadó földpát-kristályok (andesin oli- 
goklas) azonban szintén arra a feltevésre adnak okot, hogy a gömböcs¬ 
kék a kristályosodás előrehaladott állapotában lévő anyagból váltak ki, 
a mely anyagban a nagyobb földpátok már minden esetre ki voltak 
válva. Ennélfogva az utóbbiak támpontul szolgálhattak ugyan a sphae¬ 
rolithok kiválásánál, de a kristálykák szabályos vagyis sugaras elhelye- 
ződése körülöttük természetesen a kikristályosodás már előre haladott 
állapotánál fogva nem történhetett egészen szabályosan és jól észreve¬ 
hetőig, hanem a mennyire a megmerevedés stádiuma még megengedte, 
a középen helyet foglalt f'ölpátkristályokhoz némileg alkalmazkodtak. 
Innen van, hogy a ügyelmes górcsövi vizsgálat a sugaras szerkezetnek 
nyomát, az olyanokon, a melyeknek közepén földpátkristály látható, el¬ 
mosódottan ki is mutatja. Az ilynemű viszonyoknak tulajdonitható itt is 
a kőzet anyagának össze-vissza való repedezése, nemkülönben a nagyobb 
földpát kristályoknak rendkívüli repedezettsége is. 
Ott, a hol bizonyos körülményeknél fogva a kőzet anyagának na¬ 
gyobb részén vagy esetleg egé-z terjedelmében sűrűn egymás mellett 
lévő pontokon következik be contractió, a kőzetnek túlnyomó, illetőleg 
összes mennyisége fog apró gömböcskékké, sphaerolithokká válni. Na 
gyón természetes, hogy ezek szorosan egymás- mellett válván ki, egyik 
a másikra nyomást gyakorol, egymást kiképződésükben gátolni fogják 
s a gömböcskék helyett a nyomás sokoldalúságának megfelelőig sok- 
