XII. évf. 1882. 
FÖLDTANI KÖZLÖNY. 
V.— VI. füzet. 
ÉRTEKEZÉSEK. 
A sajomelleki széntelepek, 
Mváló tel intettel a báró Radvánszky-féle hazai uradalom terü¬ 
letén feltárt szánt elegekre. 
Matyasovszky Jakabtól. 
(Előadatott az 1882. évi február 8-ikán tartott szakülésen.) 
I. Felvés. — A szendrői járásban fekvő Kaza helység, a báró 
Radváuszky-félc 10,000 holdas uradalom középpontja, a Sajóvölgy bal¬ 
oldalán, a m. kir. államvasutak vaduai állomásától egy kilométernyire 
fekszik. Ez utóbbi állomás a miskolcz-bánrévei vonalon, Miskolcztól 26 
kilométernyire van. 
A helységet jól járható úthálózat kapcsolja össze az uradalomhoz 
tartozó pusztákkal s a szomszéd községekkel. 
A kazai uradalmi puszták a 2-5 kim. széles Sajóvölgy mindkét 
oldalán terülnek el s a következők: 
A völgy jobb oldalán: Yelezd, Vadna, Ivánka, Harnócz és Blikk- 
allja; a baloldalon: Kaczola, Kálló és Ormos puszták, utóbbi a rudó- 
bányai völgyben, 5 klm.-re az északnyugatnak fekvő, jelenleg élénken 
űzött barnavaskő-bányászattól. 
A Rudóbányáról, illetőleg Telekesről jövő keskeny vágányt! (nemrég 
megnyílt) hegyi pálya az egész ormosi pusztát átszeli, amennyiben Disznós- 
Horváth és Kálló-Szuba helységeket is érintvén, Alsó-Barczikánál, a ha¬ 
sonnevű malom mellett, a Sajónál a m. kir. államvasuttal egyesül. A 
kazai uradalom területe jelentékeny dombvidék. 
A völgyfenék legmélyebb pontja (vadna-kazai pályaudvar 129 m.) 
és a legnagyobb domb (Vecsetál-tető 389 mtr.)„ között a magas¬ 
ság különbsége nem nagyobb 260 méternél. Még szabatosabb 
tájékozást ad az egyes helyek magasságára nézve a következő né¬ 
hány adat: Kaza 155*5 m., Ivarzola puszta 140'5 m., Csűre 254 m., 
Radványtető 292 m., Galgócz 195 m., Milehegy 407*5 m., Füvestető 360 
m, Ivánka 170*5 m., Gombostető 229*5 méter. A lejtők enyhék, a nyúl¬ 
ványok íönsikszerüek, mélyebb bevágások ritkán fordulnak elő. A völ¬ 
gyek és a fensikok első osztályú földeket adnak s gondos művelés alatt 
7 
Földtani Közlöny XII. évf. 1882. 
