állanak. A magasabb és meredekebb dombsorok részben bortermelésre 
szolgálnak, mig a legnagyobb, (>000 holdnyi, területen igen jól kezelt 
erdészet űzetik. Az erdőségeket jobbára tölgyfa, valamint bükk- és 
fenyőfa képezi. A talaj alkotásába betekintést nyújtó feltárások elegendő 
számmal vannak. 
77. Földtani viszonyok. — A kazai uradalom s a szomszéd terü¬ 
letek talaját 3 főéra lerakodásai alkotják, t. i. a mezozoi éra, a har¬ 
madkor és a negyedkor képződményei, melyekben ismét 9 különböző 
tag különböztethető meg. 
A mezozoi érát csupán egy tagja képviseli s ez a fölszín-alkotá- 
sában, a szóban levő területen igen alárendelt szerepet játszik, minthogy 
csak egyes föltárásokat találni, melyek meredek lejtőkön vagy födetle- 
nül maradt kúpokon jutnak napfényre. Ilyenek vannak a Szuka-völgy¬ 
ben, Kurittyán előtt, közel az ut- és a patakhoz ; továbbá a rudóbányai 
völgyben. Pusztád)rmos és Disznós-Horváth között és azon kivid még 
két hegykúpon, melyeknek egyike EENy-ra, másika EK-re fekszik Disz- 
nós-Horváthtól. Nagyobb kiterjedést nyer ez a képlet Szendrő-Lád és 
Szendrő táján. 
E képletnek kőzete kristályos-palás mész, melyet a bécsi geolo- 
gok, kik a vidéket földtanilag felvették, a kőszén-képletbe soroznak. 
Ezek a lueszek pátos, de jó minőségű vaskövekből álló, kisebb-nagyobb 
lencséket és tömzsöket zárnak magukba. Az említett mész e vidéken a 
harmadkor tulajdonképi alapkőzetéül tekinthető. 
A harmadkort a neogén-emelet uégy tagja képviseli. A legmélyebb 
tag szürke és sárga, homokos agyagos márgából álló, széntartalmu és 
30 méter mélységre követhető réteg-sorozatból, valamint 1—2 méter 
vastag kagylópadokból áll, melyekben az Ostrea gingensis, Congerio 
Brardi, Cardium sp. és Perna sp. az uralkodó kövületek. Ez ok¬ 
ból ez az 1—2-5 méter vastag széntelepeket tartalmazó rétegsorozat 
legalább is a legmélyebb felső mediterrán képződésbe sorozható. 
Az említett, mediterrán rétegsorozatra egy, rhyolith-tufákból és 
trachyt-breeciákból álló vastag réteg összlet következik. Az utóbbiak 
kitűnő épitő-anyagot szolgáltatnak. 
Ezek a vulkáni termékek valószínűleg a nagy magyarországi és 
az erdélyi nagy trachyt-kitörések alkalmával, különösen pedig a közeli 
hegyalljai trachyt-kegylánczczal megegyezően a szármát-emelet korsza¬ 
kában jöttek létre. A paunoniai emelet rétegei szintén képviselvék 
a szóban levő területen és pedig az Ormos pusztai téglavetőben, a hol 
az ottani kékes-szürke agyag kitűnő téglaanyagot szolgáltat. 
A negyedkorba tartozó diluviális és alluviális képződmények az 
