92 
A területet a táborkari térképnek következő lapjai foglalják ma¬ 
gukban : 
74. 75. 76. 73. 74. 75. 72. 73. 74. 72. 73. 
XLI ’ XLII ’ XLIII ’ XLIV ’ 
Összes nagysága 21 □ mérföld. 
Területem földtani alkotásában: a Lókva kristályos palái, trachyt, 
neogén, diluviális és alluviális korú üledékek vesznek részt s befolyásol¬ 
ják dorborzati viszonyait. Mig ugyanis a Néra partján előjövő keskeny 
kristályos pala-öv nem ép magas begyeket alkot (pl. Szlatinánál a 
Gyalu Beuca 305 in., Bogodincznél a Gyalu Kosului 322 m., Naidasuál 
a Gyalu Satului 211 m., Kusicsnál a Sevacz-hegy 248 m.) addig a 
neogén-koru üledék a K. part mentében még jó magasan fellmzódik (pl. 
Illadiánál a Tuffa begy 297 m., Pótoknál a Gyalu Sokorui 344 m.) 
nyugat felé azonban mindinkább alacsonyobbá s dombvidékké lesz 
(egyes csúcsok magasságai: Illadia és Kakasdia közt a Dumbráva 236 m., 
Makovistyenél a Sabrana duki 204 m., Csukicsnál a Gyalu Csukicsului 
218 m., Rébenbergnél a Kulme 225 m.) — Még tovább nyugatra pedig, 
a liol a felszínen már a diluviális korú képződmények jelentkeznek, 
a terrain mindinkább ellaposodik s átmegy az Alföld rónájába, melynek 
síkságát csak a Karas völgye s a Grebenácz és Deliblát közt lévő futó- 
homok folyton vándorló buczkái zavarják meg. (A tenger színe fölötti 
magasságot illetőleg: Fehértemplomtól É.-ra a Soai még 153 m., holott 
Parta községe már csak 93, Deliblát 96, Kubin 77 m.-nyíre fekszik a 
tenger színe fölött.) 
Vizeit e vidék a Néra és Karas közvetítésével, sőt közvetetlenül is, 
a Dunába ömleszti. 
Területem földtani alkotásában — mint már fentebb emlitém, — 
kristályos palák, trachyt, neogén-, diluviális- és alluvialis korú képződmé¬ 
nyek vesznek részt, melyeket röviden a következőkben van szerencsém 
megismertetni. 
Kristályos palák. 
Kristályos palák, keskeny szegélyként, a Néra mentén jeleukeznek, 
mely folyásának e részében, Romáu-Szászka és Kusics között, ezen képződ- 
Marka G. — Einige Notizen iiber das Banater Gebirge. — (Jahrb. d. k. k. 
geol. R. A. Bd. XIX. (869), p. 304.) 
WesselyJ. — Dér europáische Flugsand und seinc Kultur. Wien, 1873. 8°. 
Toula Fr. — Die geologisch-geographisclien Verháltnisse des Temesváréi - 
Handelskammer Bezirkes (Comitate Torontál, Temes, Krassó und Szörény) (Mitth. 
d. k. k. geogr. Ges. in Wien. Jg. 1880. p. 49.) 
