93 
menybe vájta keskeny ágyát. S mert e vonalat az 1880. évi felvétele¬ 
imről szóló jelentésemben emlitett Lókva hegységben kristályos pala¬ 
képződménynek a Néra által elszakított része, itt ugyanazon kristá¬ 
lyos palákkal találkoztam, melyeket a Lokvából ott felhozok, s jelesen 
e keskeny vonulatban gneisz, csillám- és chloritpala többszörösen válta¬ 
kozva fordul elő. E rétegek, megfelelően a Lókva kristályos paláinak 
rétegeivel, 45—65 fokkal tulnyomólag ÉNy. (20—21 bora) felé dőlnek. 
Trachyt. 
Már fentebb, felvételi területem keleti határának körülírásánál 
megemlitém, miszerint Szokolár és Illadia között trachyt képezi azt. 
Ugyanez a trachyt, nem messze a határtól, llládia táján, területemen is 
jelenkezik s alkotja az Uladiától DNy.-ra lévő Cfyalu Oblica, és az E.-ra 
fekvő Tuffa hegyet. Ugyanazon kőzetre bukkantam itt, mely már az 
irodalomban többször tárgyaltatott. — A bányászok s a régibb geologok 
syenit név alatt említik, C o 11 a bánátit névvel jelölte, mig újabban Dr. 
Szabó József egyet, tanár ur x ) a D.-re nem messze fekvő Szászka- 
bányán és környékén előforduló s a szóban levővel azonos kőzetet meg¬ 
vizsgálván, azt andesin-kvarcztrachytnak ismerte fel. Az illadiai tömzs 
anyaga gránitos szövegű, kiválóit nagy földpát, amphibol és csillámmal; 
a légbeliek által azonban annyira meg van támadva, hogy murvává 
széthull. E normál kifejlődés mellett észleltem zöldkő módosulatát is. 
Neogén-osztdly. 
A magyar neogén tenger dk-i csücskének partját képezte egykor 
az elébb enditett kristályos palák és mezozoi érabeli üledék által al¬ 
kotott hegység. Az ezen partokon belől levő medenezét ma durva-fino¬ 
mabb kavics, homok, konglomcrát s homokkő és változó agyagtartalom 
márgák töltik ki, melyek, a bennök talált szerves maradványok alapján 
a mediterrán, szármát és pontusi korban lerakodottnak ismerhetők fel. 
Az c korszakbeli üledéket nyugat felé szakadatlan kiterjedésben 
a Fehértemplom és Nikolincz között képzelt vonaltól Ny-ra még követ¬ 
hettem egy darabig, csakhamar azonban a diluvialis korú lösz alá me¬ 
rül, úgy hogy Rótkirchen és Ruszova községek már a diluviumra épültek. 
Mediterrán-emelet. — Kövületekkel kimutatható mediterrán korú 
lerakodásra csak egy ponton akadtam. E pont Román-Csiklovától D-re 
az Ursori hegy Ny-ti lejtőjén kezdődő árokban vau. Itt világos-sárgás 
‘) Földtani Közlöny V. köt. (1875) 73. 1. 
