95 
E lerakodás éjszakibb részében, Szokolár és Illadia között, a 
Dunbude la Groee-ről jövő árokban, a két helységet összekötő úttól 
nem messze, egyik fedőbb, kékes szinii agyagos homokjából (melyre 
mészkavics települt) a következő alakokat gyűjtöttem : Murex sublavatus, 
Bast., Gerithium pictum , Bast., Ervilia podolica, Eichvv. Ez alatt néhol 
konglomerattá tömörült kavics fordul elő; majd sárga, márgás homok; 
konglomerát; s ismét kékes agyagos homok s benne: Ervilia poclolica, 
Eichw., Syndosmya sp., Trochus Celinae , Andr., Rissoa angulata, Eichw., 
Rissoa inflata, Andr., Rissoa cfr. costellata, Grat., Ostracoddk és Fora- 
miniferák. 
És mig a keleti part mentén, hol a partot a mezozoi korszakbeli 
mészhegység képezi, a szármátkoru üledék tulnyomólag e durva törme¬ 
lék-kőzetekből áll, addig a déli part mentén, hol azt a kristályos palák 
képezik, arczulata szelídül s linomabb törmelék-kőzetek: homok, ho¬ 
mokkő , márga által van képviselve. 
így Szlatina környékén már vékony homokkő-padokat magába 
záró sárga homokot észleltem; a helységtől D-re pedig, a szilváskertek 
között kezdődő s a szászkabányai út Ny-ra való kanyarodásánál vég¬ 
ződő árokban, a forrás közelében, egy kékes szinii, csillámban bővel¬ 
kedő, agyagos homokból a következő szerves maradványokat gyűjtöttem: 
Syndosmya reflexa, Eichw. sp., Donax lucida, Eichw., Gardium obsoletum, 
Eichw., Trochus pictus, Eichw., Trochus Celinae, Andr., Rissoa, Ostracoddk. 
Még tovább nyugatra, Petrilova és Rébenberg környékén 2 ) a ho¬ 
mok mindinkább tömörül, szilárd 10—30 cm. vastag, a vállapon con- 
cretioszerü, homokkőpadokká tömörül, melyek fölött sárgás szinii, ho¬ 
mokos, csillámos márgák következnek. A homokkövet építési czélokra 
úgy Petrilova, mint Rébenberg környékén fejtik s e kőbányákban e 
lerakodás fel van tárva. 
Petrilovától DNy-ra, a kosta-keresi s a petrilova-rébenbergi ország¬ 
út közt van az egyik kőbánya. Itt a homokkő-padokra eleinte homokos 
mely szavaival nem lehetek egy véleményen, miután Nikolincz és (Jsukics táján, mini 
azt később elmondom, a pontusi rétegek vannak már, holott e fúrólyuk a szármát, 
tehát mélyebb rétegek területén fekszik. 
a ) F ö 11 e r 1 e fentebb idézett közleményében e két helység közelében feltárt 
lerakodást említve következőket mondja: „ín dem ausgedehnten Ilügel- und 1-org¬ 
ián de dér Umgebung von Weisskirchen sind Tertiárschichten nur an einzelnen Punkten 
entblösst, wie bei Rebenberg und Naidas (szerintem Petrilova), wo Sand und Sand- 
steine mit Cardien und Cerithien auftreten, die dér sarmatischen Stufe angehören,“ 
Mint majd a későbbiekből kitűnik, én a feltárásokban gyűjtöttem, Cerithiumot 
azonban nem találtam. Nem hagyhatom különben cmlittetlenül azt, hogy Fötterle e 
két lelőhelye a Hauer-féle átnézetes térképen teljesen hiányzik. 
