98 
A déli vonulatban Deliblátnál akadtam löszre. Ez ennek a vonu¬ 
latnak legdélibb része; ENy télé való folytatásának kinyomozása a 
jövő feladata. 
A diluviális homok Grebenácz, Uj-Palánka, Dubovácz táján jő elő 
s nem éj) széles övben, a belőle képződő futóhomok területet veszi 
körül. A osztrovoi szigeten, a helység közelében jelentkező dombokat 
e képződménynek a szerb partról való elszakított részeként vagyok haj¬ 
landó tekinteni. 
Alluvium. 
A jelenkor képződményei közt bizonyára első sorban felvételi terü¬ 
letem futóhomokja érdemel említést óriási terjedelme, buczkáinak nagy¬ 
sága és sivársága miatt. A íutóhomok Grebenácz, Dubovácz és Deliblát közt 
.‘32 kilom. hosszúságban és 13 km.-uyi szélességben, körülbelül 400 □klmt. 
terjedelemben Wessely szerint „Európa legimpozánsabb futóhomok terü¬ 
lete'melynek folyton vándorló buczkái a 30—55 m. relatív magassá¬ 
got érik el. A buczka sorok DK-ENy. irányúak s ily irányú légáram 
nak köszönik létüket. A homok tulnyomólag kvarcz-szemcsékből áll, s 
Wessely észleletei szerint, Európa legfinomabb futóhomokja, mennyiben 
a szemek nagysága 1—0‘02 mm. között változik. 
Dunánk hatalmas árterét éjszakról Plosicz, Kubin, Bavanistye, 
Deliblát és Gája táján egy, a Duna árteréből tetemesebben kiemelkedő, 
némi rétegzést eláruló, s majd világosabb, majd sötétebb sárga agyagos 
homokból álló terrasse kiséri tetemes szélességben, melyet egyelőre ó- 
alluviális képződményként említek itt fel s mint ilyet választottam ki a 
térképen. 
Felemlitendők továbbá azon, Deliblát és Kubin környékén jelent¬ 
kező s a fentebbi agyagos homok területén elterülő mocsarak, melyek 
a lösznek a futó-homokkal való érintkezésén felbugyogó forrásokból 
tápláltatnak. 
Végül pedig fel kell említeni úgy a Duna, mint a Karas és Néra 
mentén, tetemes szélességben elterülő, s e folyók árterein lerakodó kép¬ 
ződményt, melynek anyaga tulnyomólag homokos agyag, de a Néra 
kavicsot is hord le. 
