Alumínium . 5*6 
Nitrátok (nyoma) . 
Kovasav .. 1'6 
Összesen . . . . 3746’G 
Az „Aesculap“ keserűviz egy a szóda és magnézium sók osztályá¬ 
ból való vegyes összetételig kitűnő és erős tisztitó viz. Forralva minden¬ 
kor phenol-pktalein kíséretében alkalikus reactiót mutat és tiszta össze¬ 
tétele folytán tisztitó vizeink között igen értékesnek tartjuk. Ezenkívül 
az Aeseulap-viznek még azon előnye is megvan, hogy ivása sok más 
keseriivizuél kellemesebb és hogy teljesen ment minden szerves-fertőz- 
méuyektől. Nem tartottam érdektelennek ennyit a régibb Aesculap kút¬ 
ról elmondani, s most legyen szabad az uj fúrásról, illetőleg a most 
már kiépített, uj kútról röviden megemlékeznem. 
Miután a társulat megbízása akként hangzott, hogy az uj kútnak 
s a hozzá szükséges építkezéseknek még a tél beállta előtt be kell 
fejeztetni, azt a tervemet, hogy több és különböző mélységű próbafúrá¬ 
sokat ajánljak, egészen el kellett ejtenem. 
A régi kúttól ENyi irányban a Mattoni-féle király-kutak felé, kö¬ 
zel a régi kúthoz jelöltem ki a helyet s először is egy Norton-kút se¬ 
gélyével győződtem meg a hely czélszerüségéről. A Nortonkút beveré- 
sénél lassan haladtunk előre s folytonos próbaszivattyuzás által győződ¬ 
tünk meg a vízállásáról. Alig hatoltunk 279 centiméternyire, már fölötte 
tömény vizet kaptunk és pedig oly bőségben, bogy nem valánk képe¬ 
sek azt teljesen kiüríteni. Innét 33 ctmtrrel, azután 66 ctmtrrel lejebb 
hatolva, a szivattyú már nem adott vizet; itt tehát viztelen rétegbe 
jutottunk s ettől fogva megkisértém a Nortonkút lassú, fokozatos kieme¬ 
lését. Ezen eljárás mellett a már jelzett mélységben, ugyanis 239—286 
ctmtrnyi között a földszinétől ismét bőven kaptuk a keserüvizet. A 
kút mélységét ezek folytán 280 ctmtrre állapítottam meg. Meggyőződvén 
a hely alkalmatosságáról, most már egy hengerfúró segélyével az átvert 
rétegek minemtiségéről győződtem meg. Az eredményeket megmutatja az 
átfúrt rétegeknek imitt következő rövid leírása. 
1. Legfölül egy 70 ctmtr vastag fekete televény földréteg, mely¬ 
ben szabad szemmel is sok apró gipsz-kristályka vehető ki. Ezen 
réteg alján vékony, sárga homokos agyag-rétegecske van, mely azon¬ 
ban a Mattoni-telep, tehát a magaslatok felé, mint egy ottani fúrásnál 
alkalmam volt tapasztalni, feltűnően vastagodik. 
2. Következik egy 92 ctmtr vastag agyagos homok, felette sok 
muskovittal, de kevés gipszszel. 
3. Utána egy 67 ctmtrnyi vastag rétegzett homokos lösz-féleség 
Köldtani Közlöny XII. évf. 1882, 8 
