102 
jön, melyben csillám még sok van, de a gipsz majdnem egészen el¬ 
enyészik. 
4. Alatta 10 ctmtrnyire az iméntihez hasonló, de erősen okersárga 
és sok, néha a nagy lencse alakú egyének gömbszerü összenövéseit 
mutató, gipsz egyént tartalmazó agyagos homok. 
5. Még mélyebben jön a 47 ctmtrnyi vastag és víztartónak bizo¬ 
nyult durvább kavicsu világos sárga agyagos réteg, mely igen laza 
összetartásának bizonyult. Sok gipszet tartalmaz, melynek a folyamatos 
képződése jól észlelhető. Ezen anyag iszapolási terményében már talál¬ 
tam foraminiferákat és Cidaris tüskéket, de a néhány példány annyira 
össze volt törve, hogy meghatározni nem lehetett. Csillámban szintén 
gazdag. Ezen a víztartó rétegen áthatolva, a 
6-ik réteget értük el, melyben a fúró már nagyon nehezen haladt 
s melynek első kiemelt anyaga kavicsos és még vízzel telitett volt. 
Mélyebbre hatolva, a kavicsos keverék megszűnt, a kiemelt anyag kissé 
még nyirkos, de már inkább száraznak nevezhető, igen tömött és szívós. 
Ebben a kékes szürke s a kis-czelli tályaggal majdnem megegyező 
padbau 96 ctmtr mélységre furattam. Sajnálom, hogy a munka sietős 
volta nem engedte meg a mélyebbre hatolást, mert bizonyosnak tartom, 
hogy nem nagy mélységben rájöttünk volna a typusos kis-czelli tályagra, 
melynek a most leirt réteg részben felső-kérgét is képezheti. Mindezen 
rétegek HCl-al megcseppentve, pezsegnek. Az anyag iszapolási termé¬ 
nyében már bővebben találtam foraminiferákat, melyek azonban nagy¬ 
részt kopott vagy törött példányok voltak, mi azt mutatja, hogy itten 
másodlagos, viz által hozott lerakódással van főképen dolgunk. 
Nehány épebb és szebb foraminifera, mint például egy igen csi¬ 
nos három kamráju Nodosaria-spinicosta, d’Orb ; egy Trunculina TJnge- 
riana, d’Orb; Robulina inornata, d’Orb. könnyen volt felismerhető. Egy 
Dentalina az elegáns és a pauperata közé volna helyezhető, miután az 
alsó kamrák egyméretii hengerded alakja mellett héjjá egészben véve 
a pauperaíánál hajlottabb és sokkal szőkébb kamara közökkel bir. 
Ezeken kiviil sok Cidaris tüske-darabka, törött vagy kopást szen¬ 
vedett likacsos és tömött porcellánnemü héjju foraminifera, viztiszta és 
festett quarez, gránát, gipsz darabkák és felette sok csillám lemezke 
található az iszapolás terményében. 
Említésre méltónak tartom még azt is, hogy a kútásásnál ebben 
a padbau nagyobb, gömbölyű quarez kavicsokon kiviil, meglehetősen 
kopatlan élii, lapján fekvő, felette mállott, de még csillámjában jól fel¬ 
ismerhető biotit-traehyt darabokat is találtunk, melynek egyes darabjai 
a 35—40 négyszög-etmtrnyi nagyságot is meghaladták. 
Mindezekből azt hiszem, hogy a kelenföldi keserüviz-kutak tártál- 
