mukat a felsorolt 5-ik és 6-ik réteg- érintkezési síkjából kapják. A 6-ik 
réteg alsóbb vízhatlan része, mely a kis-czelli tályagnak felel meg, a 
feküt képezi, mig az 5-ik kavicsos laza réteg a gyűjtő és szűrő csa¬ 
torna feladatának telel meg. Ezekhez a viszonyokhoz kell alkalmazkodni 
a kútépitésnél; mert ha a kút fenekét a kis-czelli tályagba mély észtjük 
s a kiépítés által az 5-ik réteget elzárjuk, könnyen vízhiányt idézhetünk 
elő, de sőt teljesen is elzárhatjuk a keserüvizet. 
Az uj Aesculap-kút csak 280 ctmtr mély s daczára az 1881 őszén 
és telén uralkodó száraz időjárásnak 1882. április 1-én 190 ctmtr víz¬ 
állást mutatott, ami, tekintetbe véve a kútnak 4 méternyi átmérőjét, 
felette kielégitő. 
Az uj kút vizét a tulajdonosok most elcmeztetik Angliában. Az 
„Aesculap-kutak“ közvetetlen szomszédságában, D. leié az Iparbanknak 
vannak rétségei, hol e tavaszszal szintén készítettek egy kis próbakutat. 
A körülmények nagyjában az imént ismertetettel egyeznek meg, csak 
hogy, mint a kiásott tőidből kivehetőin, az 1-ső termőréteghez simuló, 
homokos lösznek tartott rétegecske itten még csekélyebb vastagságú. 
Ezen kutcsoporttól DNy-nak, mintegy 400 méternyi távolságban 
egy 160 cmtr mély iható édesvizet tartalmazó kút van. Megjegyzendő, 
hogy ebben az irányban a talaj emelkedése már megállapítható s hogy 
e helyütt az 1-ső réteg jóval vastagabb. 
Végül legyen szabad még felemlítenem, hogy a régi kút fölé egy 
igen czélszerüen berendezett töltő és csomagoló helyiség van emelve, 
melyben 50—60 ember könnyen foglalkoztatható. 
A vizet közvetetlenül a kutból merítik az elkészített palaezkokba. 
A jelenlegi berendezésnél s rendes vízállásnál naponként könnyen lehet 
4 — 5000 literes üveget teljesen kiállítani; nem nagy változtatás és nagyob- 
bitásnál azonbau a napi termelés 7—8000 üvegre emelhető. Az uj kút 
használatba vételével ez a mennyiség természetesen jóval fog nagyob¬ 
bodni. 
Ennyi az „Aesculap“-kutakról s mostan még nehány befejező sort 
e budai keseriivizek ipari és kereskedelmi fontosságát illetőleg. 
Mióta a források az 50-es években fölfedeztettek s a belőle nyert 
víz gyógyító hatása egyre nagyobbodó körökben a legelső orvosi tekin¬ 
télyek által is elismertetett, nemcsak magára az országra, hanem, mond¬ 
hatjuk, az egész világra kiterjedő kereskedés alapját képezik. A keserii- 
viz termelésével és kereskedelmi kezelésével foglakozó vállalatok ma 
már az egész ismert világot a fogyasztók köréhez számítják, és habár az 
évi termelés közel 10 millió literre tehető, még ez a mennyiség sem ké¬ 
pes kielégíteni a mutatkozó szükségletet. 
Szerfölött sajnos köriilménymek tekinthető, hogy a viz elszállítására 
8 * 
