111 
RÖVID KÖZLEMÉNYEK. 
Magyarországra nézve uj ásványfajok. 
A kapnikbányai Helvit. — Dr. Szabó József, egyetemi tanár 
és társulatunk alelnöke a m. tud. Akadémia 3-ik osztójának legutóbbi 
ülésén (1882. junius 19.) egy Magyarországra nézve uj ásvány fajt mu¬ 
tatott be. Szabó tanár ur szives volt bemutató előadását rendelke¬ 
zésünkre bocsátani, a melyben a Helvitről a következőleg szól: — 
„Fizély Sándor bányagyakornok Kapuikról egy czitromsárga ásványt 
küldött hozzám azon kéréssel, hogy határozzam meg, minthogy az az 
eddigi előfordulástól egészen eltér, s olyan, a minőre a legrégibb mun¬ 
kások sem emlékeznek. A sárga kristályok a telér töltelékben fordulnak 
elő felnőtt kvarczczal és Rhodochrosittal. Úgy a fehér kvarcz alapon, 
mint a halvány rózsapiros Rhodochrositon a czitromsárga kristályosodott 
anyag tetszősen foglal helyet. A kristályok az egymásutánt tekintve a 
kvarcz és a Rhodochrosit kristályok után képződtek, de utólagosan 
vékony kvarczkéreg parányi kristály-szemcsékben ismét bevonta őke", 
de csakis azokat, a melyek a kvarcz-üregben vannak, mig azon gyé¬ 
rebb szemeket, a melyek a Rhodochrosit üregeiben képződtek ki, nem 
borit ja kvarcz kéreg. 
A megállapított tulajdonságok a következők: szin : czitromsárga; 
alak: tetraéder; a kvarcz-üregben egy szép csport van kiképződve és 
ez az alak elég jól kitűnik ; a nagyobb példányok közül egy-kettőnél 
a tetraéder-csúcsok csekély tompitást mutatnak. Optikai tulajdonság: 
parányi szemek a mikroszkóp asztalkájára téve átlátszók, világos sárga 
színnel; egy nikol-forgatásnál dichroismust nem mutatnak, keresztezett 
nikolok között polárosságot sem; és igy a szabályos kristályrendszer 
egészen biztosan megállapítható. Fényes basadási lapok kivehetők rajta 
és ezeken a keménységre nézve tett próbák azt mutatják, hogy az 
nagyobb, mint az aczélé, ez rajta jobban fog, mint a földpáton és igy 
keménységi fokát 6'5-re lehet tenni. Lángkisérletek: A lángot nem 
festi, de elég kön 1 yen megolvad; az olvadék hólyagos és valamivel 
sötétebb árnyalatot vesz fel. 
Mindezen tulajdonságok a Helvit ásványra utalnak, mely eddig 
Magyarországból nem volt ismeretes.^A Iielvit-et M o h s ismerte fel 
legelőször a Van dér Ntill gyűjteménye leírása alkalmával, a hol 
ezen megjegyzést tette: „Ein Fossil, welches Aehnlichkeit mit dem 
Gránát hat, aber nicbt Gránát zu sein scheint.“ 1816-ban ugyan ő 
Szászországban Sehwarzenbergben a helyszínén is találta egy talkpalás 
