193 
» 
csoportjának nem is kizárólagosan jellemző sajátságai, mert tökéletesen 
hasonló fogléczek a két. domború és egyenlő teknőjü élő fajokon is 
gyakran előfordulnak, igy példán! a Pederi pallium, Lin.; P. opercula- 
ris, Lamck; P. polymorphus, Broun; P. Bernardi, Ph.; stb. fajokon, a 
melyeket Martini épen a záros perem fogléczei alapján külön génusba 
foglalt össze Pallium név alatt. J ) A záró léczek néha gyöngék, de 
gyakran ugyanolyan erősek, mint a Voln Jacobaea záros peremén. 
A Peden (Vola) Sinensis, P. (Vola) laticostcitus és több más élő 
faj alakra nézve annyiban különbözik a Peden Jacobaeustól és ennek 
legközelebbi rokonaitól, hogy az alsó teknője jóval domborúbb emezek¬ 
nél, de a záros peremek tökéletesen megegyezők. 
Hasonlóképen nehány tertiaer systémabeli faj is, a mely igen dom¬ 
ború alsó teknőjénél fogva a Peden (Vola) Sinensis szorosabb értelem¬ 
ben vett. alakcsoportjába tartozik, záros peremének az alkotására, a 
záróléczek alakjára és elhelyezkedésére nézve lényegileg tökéletesen 
megegyezik vele, igy például a Peden fallax, Michltti (oligoczén); a Pec- 
ten adancus, Eichw (mioczén) és a Peden Beudanti, Basterot (plioczén- 
záró peremük alkotásánál fogva typusos Voláknak tekintendők. 
A Peden quinquecostatus alakcsoportját tekintve eddigelé mindösz- 
sze 4 fajnak a záros peremét sikerült tisztán kipraeparálnom. Legelső 
volt a Neithea laevis, Drouet, a vormágai czenománból; a továbbiak a 
Neithea Faujasi, Pictet et Gampiche; a Neithea Álmusensis, Pethő és a. 
Neitliea Zitteli, az utóbbi három a cserevizi krétarétegekből. A belső 
zárnyulványok mindeniken igen tisztán kivehetők. (L. 3-ik és 4-ik ábra.) 
E felsorolt, különbségek alapján kimondhatjuk, hogy a Vola , Klein, 
elnevezés csakis a tertiaer systémabeli és az élő alkokat illeti meg, 
mig a krétasystémabeliekre jogosan csupán Drouet Neithea elnevezé¬ 
sét. szabad alkalmaznunk. És kimondhatjuk egyszersmind azt is, hogy 
a valódi Neitheák egyedül a kréta-systémában fordulnak elő, ennek vé¬ 
gével megszűnnek s az eoczénkorban már a typusos Volák foglalják el 
helyüket.. 
Minthogy Drouet. eredeti értekezését nem láttam, teljes biztosság¬ 
gal azt sem állapíthatom meg, vájjon látta-e Drouet és fölemlitette-e a 
génus jellemzésében a két. záró-fog nyúlványt? De fia tekintetbe ve¬ 
szem, hogy azok a szerzők, a kik Drouet értekezését idézik, erről se¬ 
hol sem tesznek említést, azt, kell hinnem, hogy nem. D’O r b i g n y, a 
kinek a kezén Dro u e t dolgozata bizonyosan megfordult, kereken azt 
') Pallium, Martini, 1793. (Schumacher, 1817, az Essai d’unn ouveau Sys- 
téme-ben) typusa a Pecten plica, Linné. Ugyanerre a csoportra R ü p p e 1 a Denti- 
pecten, Sowerby (Philip pi szerint Swainson. 1840) pedig a Decadopecten 
elnevezést ajánlotta. 
