258 
kességénél fogva egész terjedelmében ide igtatok, megjegyezvén, hogy 
a térképvázlatot, melyet Hofmann ur mellékeli, egy általam ponto¬ 
sabban rajzolt térképecskével pótoltam, melybe saját megfigyelésem és 
tanulmányom eredményeit is belevezettem. 
H o f m a n n R á f a e I u r jelentése igv hangzik : 
,,A legújabb bányászati vizsgálatok alapján kitűnt, hogy a Fruska 
Gora hegység szanidintrachytjai. melyeket Dr. Koch A. tanár ur ér¬ 
tekezésében (Földtani Közlöny 1873. Y—IX. füzet) leirt. összefüggő 
tömegben sokkal nagyobb területet foglalnak el. Különösen a Kra- 
lovszka Slolicza begytől kiindulva átnyúlnak a Ratorszki patakon, hol 
kőbánya által vannak föltárva, tovább a Kamenárszki patakon, az 
Ostra Glavicza északnak lejtő gerinczén át és a Sandrovacz patak 
felső részén is keresztül a Rakovácz patak felső területéig elnyúlnak, 
és ottan, a mennyire kivehető volt, egy 3 1 2 kilométer hosszú és 1—1 1 / 2 
kilom. széles kitörési tömeget, alkotnak.” 
..Ebben a trachyttömegben a legújabb időben Sződényi Már- 
lon ur egy telérforma ólomérczelőfordulásra tétetett kutatásokat. A 
kutatás a fent leirt területen belül, a Ledincze patak legfelsőbb 
részében, közel a két legfelső völgyág (Ratorszki- és Kamenarszki pa¬ 
tak) összeszögelésében történt; a Ratorszki patakban továbbá nem épen 
terjedelmes föltárás is eszközöltetett, miből egy lelérnek jelenléte hatá¬ 
rozottan constatálható volt. Ezen a helyen a telér kibukkanását kezdték 
ki s azl 10—20 centin.-nyi csekély vastagság mellett körülbelül ö lilé¬ 
iéiig lefejtették, aztán egy 4 méternyi leváj ássál a telért 25—30 centin, 
vastagságban kisérték, mire a telért csapásának irányában nyugolnak 
f 1 /, és keletnek 3 mtr távolságig követték. Ebből a szint újból kiindulva 
a levájást a dőlés irányában még b méter mélységig folytatták, s ezen 
egész lefutásában 30—10 cenlm. vastagságúnak találták. A csapás ill 
tisztán 17 h. 5 gr., 50° alall 11 h. 5 gr. felé való dőlés mellett.” 
,,Észrevehető telérhatárlap (Sahlband) nélkül a telérnek mind a 
két felülete határozottan szanidintrachyttal érintkezik, mely különösen 
a feküben tökéletes typusosan látható. A felületi elmállás által helyen¬ 
ként a fedőben keletkezett sárga vasokker által egyrészt, és a leváj ásók¬ 
ban mutatkozó fedőbe nyúlások által másrészt, erecskék és telérron- 
csok észlelhetők még a fedőben, és rendes szanidintrac-hyl csak 
mintegy 5 méternyire a lelér felső lapjától található.” 
..A telér quartztelér: a telérérczek durva- és finomszemcsés 
ólomfény (Galenit), meglehetősen gyakori horganykéneg (Sphalerit) és 
igen kevés vaskéneg (Pyrit), melyek erekel vagy nagyobb c-somósodá- 
sokat. képeznek; azonkívül mészpát vaskosan és kristályosodva, végre 
amelbysl is.” 
