259 
„A Kamenárszki patakban egy kis le váj ás által a telér jelenléte 
ugyanazon csapással és dűléssel constatáltatott. A telér a nehány mé¬ 
ter mélységű föltárásban keskenyebb, csak 10—15 centin.-nyi, keve¬ 
sebb ólomfényt tart, de gazdagabb egy — úgy látszik — beléhintett, 
ezüstérczbenA 
..A mint a vett kézipéldányokból és körülbelül 800 métermázsa 
törmelékből látható, az előfordulás határozottan telérszerü.“ 
,,Nemcsak tudományos tekintetben, de bányaiparilag is fontos 
ezen telérnek tetemes hosszkiterjedése: valamint ezüsttartalma is • figye¬ 
lemreméltó, minthogy a föltárási munkálatok költségei annak beváltá¬ 
sából fedeztethettek; minélfogva idővel még tetemesebb föltárásnak 
nézhetünk elébe.“ 
..Több próba következő tartalmat mulatott ki; A választott érczek 
24—49°/ 0 ólmot és 0 040—Ö‘O74°/ 0 ezüstöt tartalmaztak. Öt próba ál¬ 
lag adott 39'7°/„ ólmot és O'O58°/ 0 ezüstöt. A törmelékből vagyis zuz- 
érczekből. 23 , 7°/ 0 ólommal és O'O H r / 0 ezüsttel, a nyert érczmara 
(Schlieh) 7O°/ 0 ólmot és O'092°/ 0 ezüstöt tartalmazol!.* 1 
Pitihez a jelentéshez mellékelve voltak a lelérkőzetnek és a telér¬ 
nek is számos darabjai, melyek az előfordulást kellően illusztrálják. 
Ezeknek előlegen átvizsgálása után azonnal föl lettem magamban, hogy 
a nyáron az érdekes uj érczlelér előfordulási magam is megnézem s 
azután meg is ismertetem. Tervem július tö-ikan . valósitól lám meg, a 
mikor az uj bányát jelenlegi vezetőjének, Poritz József bányász ur¬ 
nák kíséretében és szives útmutatása mellett megtekintettem s egyúttal 
annak környékét is, a Ratorszki- és a Kamenárszki patakon föl csak¬ 
nem a hegység gerinczéig bejártam. Saját észleleteim a következők: 
A telérkőzei ugyanaz, melyet behatóbb tanulmányozása után, és 
különösen ehemiai összetétele alapján, egy régebbi dolgozatomban 1 ) 
dolerites phonolilnak neveztem volt s a legújabban végzett górcsövi és 
ehemiai vizsgálat után. melynek eredményeit azonnal közleni fogom, 
most is annak kell tartanom. 
Ez a phonolith a Ratorszki- és a Kamenarszki patak összeszögelése 
táján kezdődik és a flysh szürke pala- és homokkőrétegeire követke¬ 
zik, melyek k. b. 45° alatt dűlnek közel E-nak. A Ratorszki patakon 
fölfelé alig nehány 1.00 lépésnyire van a Hofmann ur által leirt 
föltárás, melynek Amália-tárna nevet adtak. (Az 1. ábrán x.) Mindjárt 
e bányafeltárás felett van a patak keleti oldalán az említett kőbánya 
is a phonolithban. (Az 1. ábrán kb.-v al jelölve.) A tárnától fölfelé még 
0 A rakováczi samdm-tradiyt (?) és földpátjának vegyelemzése. Értek, a 
term. tud köréből. Kiadja a magy. t. Akadémia 1874. 
19 * 
