260 
250 lépésre követéin a phonolilb föltárását a palak medrében, ekkor 
ismét a flysh homokkövei és palái következnek, a melyeket jó messze 
fölfelé követtem, a nélkül hogy újra phonolithra bukkantam volna: de 
a patakban heverő phonolilhgörélyekből meggyőződtem, hogy följebb 
még egyszer elő kell a phonolilhnak fordulnia. Ennélfogva ennek az 
alsó phonolilb betelepülésnek felületi vastagsága a bányáig 250 lépés, 
és attól lej ebi) még vagy f>0 lépés, kereken 800 lépésre lehelő, a mi 
tekintve a phonol il hol magába záró II ysh rétegek í-5°-u cl ülését, 212 
lépésnyi és 8 lépési 2 méternek véve, 141 méter valódi vastagság¬ 
nak felel meg. 
Hasonlót észleltem a Ivamenarszki patakban is. csakhogy a pho- 
nolilhöv jóval keskenyebbnek bizonyult. Ezen a ponton sem juthattam 
a pataknak felette következő részében a felső betelepülésig, de a szer¬ 
teheverő görélvek annak létezése mellen bizonyiianak. Határozottan 
kél párhuzamos phonol il hbetelepiilés melleit szólnak régibb észleleleim 
is, melyeket a ,,Földtani Közlöny" 1878-ik és 1870-ik évi folyamaiban 
Írtam volt le. Ezek szerint a ledinczei és a rakováczi völgyek közi 
átnyúló gerincznek is kél különvált pontján, I. i. a hegység főgerinczé- 
hez közel eső Szandevrili tetőn, és a lejebb következő, ettől nyereg 
által elválasztott, Ostra-Glavicza kúpján bukkan a felületre a phonolilb. 
a mint azt korábbi dolgozatomhoz mellékeli térképemen is kijelöltem 
volt. Továbbá a rakováczi völgy felső részében, a Gradaez hegy lábá¬ 
nál benyúló patakmederben is kél betelepülési észleltem a (Ivshnek 
sötétszürke agyagpala rétegeiben, az alsó betelepülést én k. b. 40 mé¬ 
terre becsültem, Dr. Kispalics ellenben SO méternyinek találta: a 
felső betelepülést 2<t méternek találtam. 
Ezekből a tényekből tehát azt kell követkéz lelnem, hogy a, neve¬ 
zett phonolilb itt kél hatalmas, egymással párhuzamosan haladó, bete¬ 
lepülést, vagyis inkább telepiéiért képez a flyshnek erősen kimozdil.ol.1 
rétegei közt, mely telepielérek a Kralovszka-Sztolicza begy nyűgöti lej¬ 
tőjétől kezdve a ledinczei patak völgyének többször említet I két és a 
legnyugotibb harmadik ágán keresztül, az Oszlra-Glavicza és a San- 
devrilj breg kúpjain át le a rakováczi patak mind a kél ágába húzód¬ 
nak. Miután ezen patakvölgy nyugoti ágában is találtam még a phono- 
lithnak egyes görélyeil, de nem annak helytálló betelepüléseit is, való¬ 
színű, miszerint erre ékül ki végkép, legalább a vastagabbik alsó telep¬ 
iedéi'. E szerint e telep telér vonulatnak bosszúsága 4000 méternél is 
többre tehető: a csapás iránya pedig egyezni látszik az érez telérnek 
már közölt csapásával (I. az 1. ábra alatt mellékelt térképecskét.) A 
felső telep vastagsága Ledinezénéi a Kamenár begyen önkényből van 
fölvéve olyannak, minőt a térképecske föltüntet. 
