4 
FRANZÉ REZSŐ: 
megfelelő állapotot Írunk le és most bátran fölvethetjük azt a kérdést: vájjon 
a m. kir. földtani intézet fog-e a jövőben megfelelhetni hivatásának, midőn 
csak hivatalos teendőkkel megterhelve, e miatt és gyűjteményeinek czelsze- 
rűtlen elhelyezése miatt a tudományos működéstől egészen el fog téríttetni 
és félő, hogy ha az emberi sors során az intézet tisztviselő kara fogyatékán 
lesz, nem lesz nemzedék, mely helyébe léphet, mert a jelenlegi viszonyok 
között módja sincs ilyen nemzedéket nevelni. 
Ezeket, a miket e sorokban elmondottunk, ezeket akarjuk az illető haza¬ 
fiaknak, kik a millenium ünnepét nem rakétaszerű phrasisok eldurrantatá- 
sával akarják megülni, figyelmébe ajánlani és midőn az agráriusok azt kívánjak 
és joggal, helyesen kívánják, hogy a millenium alkalmával Budapesten gaz¬ 
dasági főiskola és gazdasági muzeum legyen fölállítva, akkor mi geológusok 
csak ennek az egy szerény kívánságnak akarunk kifejezést adni: Helyeztessék 
am. kir. földtani intézet olyan állapotba, mely hivatásához, működési köré¬ 
hez méltó és mely igazán hazánk egyik kulturális intézetévé teheti! a— 
A GÁNÓCZI MÉSZTUFÁBAN TALÁLT C0NFERV1TESEK MIKROSZ¬ 
KÓPOS VIZSGÁLATA. 
Franzé BEZső-től.* 
(Egy táblával). 
1892 deczember havában alkalmam nyílt, dr. Staub Móricz tanár 
szívessége folytán, — kinek ezért e helyen őszinte köszönetemet nyilvá¬ 
nítom — megvizsgálhatni a növénytan szempontjából egyikét azon érdekes 
képződményeknek, melyek a paleontológiában « cnnfervites» néven ismere¬ 
tesek. Ugyancsak Staub tanár ezen confervitest bemutatta a természettud. 
társulat 1892 deczember 15-iki növénytani szakértekezletén, és hosszasabban 
értekezett arról, hogy ez vizsgálatai alapján áll egy fonálmoszatból, melynek 
fonalain sósavval való kezelés után tömérdek Synedra egyént talált ülve. 
Mivel dr. Staub az említett lelethely fosszil flórájának növénytani és geoló¬ 
giai jelentőségét nemsokára úgyis behatóbban fogja fejtegetni, e helyen a 
szóban lévő confervitest botanikai szempontból akarom ismertetni. 
A megvizsgált példány a gánóczi (Poprád mellett Szepesmegye) 
édesvízi mésztufából származik, kb. 1—2 mm-nyi vastag fonalak mintegy 
2 dm 2 nagyságnyi sűrű szövedéke, mely már gyenge érintésre is széttöre¬ 
dezik és világos, a mészkövekre jellemző színnel bír. Sósavval kezelve, a 
fonalakat beburkoló mész nagyrészben pezsgéssel oldódik. Minden fonál¬ 
ból azonban egy igen finom belső rész marad meg, mely piszkos fehér vagy 
* Előadta az 1893 márczius 1-én tartott szakülésben. 
(4) 
