A GÁNÓCZI CONFERVITESEK, 
5 
barnás szinti és sok helyen már szabad szemmel enged egy fehér bevonatot 
felismerni.* 
A mikroszkópi vizsgálatból kitűnik, hogy ezen maradék egy többé- 
kevésbbé sértett fonálmoszatból áll, melyen tömérdek diatomacea ül. 
A fonalmoszatnak harántsejtfalai nincsenek, mi első perczben is 
vaucheriá -ra enged következtetni; e mellett szól a vékony sejtfal és még 
inkább a chlorophor kiképződése. Ugyanis a fonalak, habár számos helyen 
össze voltak törve és megbámulva, egyes helyeken mégis engedtek felismer¬ 
hetni apró, kb. 2— 2 V 2 [x-nyi halványzöld lemezkeket, melyek, mivel igen 
szorosan állnak egymás mellett, sokszögletesen nyomódnak össze. Az hogy 
e chlorophor lemezkék csak helyenként maradtak meg, nem lephet meg, 
hisz elég sokszor láthatjuk, hogy vauclieria sejtekből — ha ezek megsértőd¬ 
nek, a chloropliylltartalom gömbökben lép ki, úgy hogy nem ritkán ürül ki 
ily módon az egész sejt tartalma is.** 
A sejtfonalak, mint már említettem, nem ritkán meg voltak barnulva, 
mit nehány synedra egyén sejtfalán szintén vehettem észre; valószínű, 
* Én úgy tömény, mint hígított sósavat alkalmaztam, igen jó eredményt 
adott egy 20%-os vízoldat, melyben a mész meglehetős gyorsan oldódik, a nélkül, hogy 
oly erőszakos hatást gyakorolna mint a tömény sósav, hogy a moszatok összefüggé¬ 
sét szétdúlná. Ajánlatos továbbá, hogy meglehetős sok sósavat alkalmazzunk, mert 
máskülönben a mész hamar kikristályosodik, mi a vizsgálatot megnehezíti. 
** E. Stahl, Über die Ruhezustánde dér Vauclieria geminata. Bot. Zeit. 1879. 
p. 129—137. 
