TÉGLÁS GÁBOR : A RÓMAIAK KŐBÁNYÁSZATA. 
13 
4. ábra. Övszalagoldal. Mikr. Eeiehert, nagyitás 650. 
5. « Pánczél oldal. ■— — 
6. « Rendellenesen kifejlődött két egyén a pánczél oldalról. Mikr. Beichert, 
nagyitás 650. 
7. ábra. Achnanthes minutissima Kg. Mikr. Reichert. Obj. VIII. Oc. IY. Nagyitás 880. 
Két egyén, melyek egy kis nyélen ülnek a vauclieria-fonalon. 
8. « Achnanthes exilis Kg. var. constricta nov. var. Övszalagoldal. Mikr. Reichert 
nagyitás 880. 
9. « Achnanthes exilis Kg. Pánczél oldal. Mikr. Reichert, nagyitás 880. 
10. i< Achnanthes minutissima Kg. Övszalagoldal. Mikr. Reichert, nagyitás 880. 
11. <i Cocconema cymbiforme Ehrbg. Pánczél oldal. Mikr. Reichert, nagyitás 650. 
12. « Conferva bombycina Ag. var. minor Wille. A jellemző H alakú része a 
falnak. Mikr. Reichert, Obj. Y. Oc. II. Nagyitás 210. 
13. ii Navicula Amphisbaena Bory. Pánczél oldal. Mikr. Reichert, nagyitás 650. 
14. « Cocconéis communis Heib. Pánczél oldal. Mikr. Reichert, nagyitás 650. 
A RÓMAIAK Kő BÁNYÁSZATA POTAISSA VAGYIS A MAI TORBA 
KÖZELÉBEN. 
Téglás GlBOR-tól. 
A római bányászat emlékeinek nyomozása s az ezzel összefüggő társadalmi, 
nemzetgazdasági és hadászati kérdések behatóbb tanulmányozása már évek óta 
arra a meggyőződésre vezetett, hogy Dacia meghódításának munkája nem csekély 
pénz- és véráldozatba került, s a tartománynak Kr. u. 105—265-ig számítható 
másfélszázados birtoklása alatt, a folyvást erősbödő kültámadások, s főleg a népván¬ 
dorlás áradatainak a Kárpátok hegykoszorúját ostromló hullámzásai ellenében 
alkalmazott, erőfeszítések valódi indító okát nem annyira a birodalom tekintélyé- 
lyének, külső méltóságának érvényesítése, mint inkább a daciai hegyekben felhal¬ 
mozott s a folytonos hadmíveletek által sajtolt birodalmi kincstárra nézve nélkü¬ 
lözhetetlen ásványkincsek biztosításának érdeke képezte, s nevezetesen a tartomány 
védrendszere, főhadi útja első sorban az ásvány vidéket és sóterületet szolgálja.* 
Mióta sikerült nemcsak az Erczhegységben elszórt bányászati emporiumok 
helyzeti viszonyáról tisztább képet nyernem, hanem a daciai hadi rendet s az annak 
szolgálatára hivatott katonai állomásokat is a helyszínéről megismerhettem ; mióta 
a tartomány stratégiai viszonyait combinative vehettem tanulmányozás alá, e meg¬ 
győződésem még jobban megszilárdult. A hol csak hasznosítható ásványanyagot 
találtak, ott a rómaiak azonnal megvetették lábukat is és annak körülzárását a 
legszorgosabb gonddal teljesítették. Az arany mellett főgondjukat a sóra fordították, 
e tekintetben legfontosabb középpontjaik egyike a mai Torda, a római Potaissa volt, 
* Tanulmányok a rómaiak daciai aranybányászatáról. Olvastatott a m. tud. 
Akadémia II. osztályának 1889 évi márczius 11-iki ülésén. Értekezések a történet¬ 
tud. köréből XIV. köt. VI. szám. — Dacia védrendszere, Földrajzi Közlemények 1890 
évfolyam. 
(13) 
