14 
TÉGLÁS GÁBOR: 
mely igen nevezetes szerepet játszott Dacia életében. A főhadi út a Maros teréről 
itt szelte az Aranyost és mint azt egy Ajtonban napfényre került mértföldmutatóból 
(Corpus Inscriptionum Latinamra III. köt. 1627 szám, jelenleg Kolozsvárott) 
látjuk, Dacia elfoglalása után alig 3—4- évvel Kr. u. 109/110-ben a cohors Flavia 
Ulpia Hispanorum militum civium Romanorum equitata volt megbízva a Na pocáig 
(Kolozsvár) szolgáló útszakasz kiépítésével. 
A tartomány teljes pacificatiója után ez a cohors elhagyja Daciát, melynek 
helyőrségi szolgálata teljesen a XIII. légióra marad. Nagyobb lendületet a III. szá¬ 
zadra átmenőleg nyer Potaissa, miután Septimius Severus Dacia védelmi erejét a 
Troemisből (Alsó Moesia) Kr. u. 193—211 közt idevezényelt légió V. Macedoni- 
caval emelik olyképen, hogy az innen éjszakra eső területet a légió V. M.-val a déli 
vidéket pedig az Apulumban székelt légió XIII. gemina-val őriztette. A légió 
V. Mac. főparancsnoka (praefectusa) 1 már magában kiváló jóllét előidézőjévé vál¬ 
hatott, mert a főhadiszállás nagyszámú tisztikara a vagyonosodásnak egymagában 
is sokféle forrásait nyitotta meg. De Septimius Severus Potaissát, mint Ulpian 2 jog¬ 
tudós iratából tudjuk, helyhatósági kiváltsággal is felruházta : Patavissensium vicus 
coloniae impetravit. És így nem csupán katonai osztály emelte Patavissát vagy 
Potaissát, hanem a polgári elem is hathatós tényezőjévé vált gyarapodásának. Az 
iparos testületeket a collegium fabrum 3 képviseli; a fiamén 4 5 municipii a város 
védistenségének főpapja és a helyi védistenek papi collegiumának elöljárója (magister 
Augustalis) 6 * mind arra utalnak, hogy a szoros értelemben vett hadi építményeken 
kívül nagyszámú kulturalkotások terjesztették itt a civilisatiót. Mindezek a monu¬ 
mentális épitészet felvirágzását is nagyban elősegítették a műipar némely ága, külö¬ 
nösen a kőfaragás kellő keresletnek örvendhetett éppen itt, hol nemcsak a jövedel¬ 
mező sóbányászat, de az Aranyos mentén felfelé ismétlődő aranymosások és 
aranybányászat is hozzájárult a polgárság gazdagításához. 
A Potaissában összpontosított sokféle katonai és polgári elem első sor¬ 
ban a vallási építkezésekben elégítette ki műipari hajlamait. Jupiter, 8 Mercu- 
1 Corpus Inscriptionum Latinamul III. 892. Optatus praefectus legionis V. M. 
E czímet tartalmazza a daciai uralom legutolsó időszakából Deo Arizó bono pueri 
conservatori szentelt oltár is. 
2 Ulpianus Liber I. De censibus Digesta 50, 15, 1, 8, 9. 
3 Orbán Balázs : Torda város és környéke 62. 1. 12. sz. Tordáról Czegére került 
és gr. Wass AnÁM-nál látható síremléken Publius Aelius Valerianus patronus et decurio 
collegii fabrum vixit. annis LX decuriones et principales . . . acere conlato ... de 
decreto universitatis faciendam curaverunt. 
4 Corpus Inscriptionum Latin. III. köt. 903. sz. Valei'us Celsus fiamén mu¬ 
nicipii. 
5 Corp. Inscript. Latin. 912. Aurelius secundus magister Augustalis. 
8 Jupiterre C. I. L. III. köt. 885. sz. Aurelius Sedatus immunis librarius 
880. 904. 884. 886. Aurelius Valentinus praefectus equitum. 887. Jucundius Juvenalis 
cornicularius legati. 890. C. T. S. beneficiarius. 891. 892. Jovi optimo maximo et diis 
deabusque et genio loci Optatus praefectus legionis V. Macedonicae constantis. Jelenleg 
a bécsi cs. és kir. udvari könyvtárban látható. 893. Jovi optimo maximo Junoni 
Aurelius beneficiarius 894. Aurelius Vetus adiutor officii corniculariorum. 895. Jovi 
optimo maximo statui item depulsori Julius Maximinianus tribunus militum. 889. 
( 14 ) 
