18 
TÉGLÁS GÁBOR : 
át s egy helyen az ékelési rés 30 cm magasságban és 26 cm alapszélességben vilá¬ 
gosan illusztrálja az egykor ide alkalmazott lapidariusok eljárási rendszerét. A jobb 
felőli munkahelyen mesterségesen öblösített üreg az éjjeli őröket, az ételkészletet, 
eszközöket, felesleges ruhákat fogadhatta magába. 
A levésett fal közepén legmagasabb és ott 6,5 m most is, bár a szélhordta 
portömeg, a természetes törmelék és málladék az eredeti magasságból jókora darabot 
feltölthetett. Az első munkahely beesése 6,5 m, kihajlási oldalfala 4,6 m. 
A második munkahelynél 8 m a beesési, és 4,7 m a kihajlási hosszúság. A rajzon már 
nem látható harmadik egy 12,3 m fallal záródik. így ez a sziklatömzs tizenkét- 
oldaluvá van körüldolgozva, melyet felül is lépcsősen lefejtettek (3. rajz). 
A tulajdonképpeni « Vágott kő » elnevezés erre vonatkozik. Ettől éjszak-nyu¬ 
gatra 6 m rés után egy újabb, de már kisebb «vágott kő» alakú bánya követ¬ 
kezik, melyet azonban inkább elliptikuson dolgoztak le. Ezeken kívül még több 
apró letompított, mészroncsalék hirdeti a rómaiak tevékenységét. 
3. rajz. 
A «Tordahasadék»-ra, hajlólag a kavicsoktól breccia- és conglomeratszerűvé 
alakult alsó rétegek lépnek előtérbe. Ezekből kitűnő építőanyagot nyertek a 
bánya művelői s valami 5 m magasságban észlelhetjük a lefejtés nyomait, sőt e 
lesimított fal alá ismét egy odút (4. rajz) vájtak, annak falában az eszközök szá¬ 
mára 25 cm magas és 15 cm széles felül ívesre vájt vakablakot láthatunk. 
Innen a mészvonulat említett lajtamész takarójában Szindhez közeledőleg, 
az úgynevezett Sejkán, számos apró bányaüreg jelzi azon pontokat, honnan 
annak idején használható anyagot bányásztak. Ezen a tetőn, de különösen a Parde 
patakvölgy fejében s innen a tordai hasadékkal szemben fekvő Szőke dombig ter¬ 
jedő 5—6 holdnyi területen hevernek azon tégla, fedélcserép, edénytöredék, 
épületromok, melyek a bányászatnál alkalmazott munkások kis gyarmatát jelöl¬ 
hetik. 
Különben később e helyen magyar korbeli település is létezett és a nemzeti 
fejedelmek építkezéseihez is nagyban használták az idevaló kőanyagot. így Bethlen 
( 18 ) 
