A RÓMAIAK KŐBÁNYÁSZATA. 
19 
Gábor * erdélyi fejedelem a török által feldúlt gyulafehérvári fejedelmi palotát és 
megrongált templomot Tordáról szállíttatott kőanyaggal javíttatta ki. Ezen anyag 
egy részét azonban maga a római vár szolgáltatta, melyet a legújabb időkig kőbá¬ 
nyául tekintett és használt a lakosság, melyből Tordának templomaihoz, várkas¬ 
télyához a faragott kőanyagot szállították. 
A rómaiak kőbányái sokkal távolabb estek, semhogy azokat az utókor szét¬ 
rombolhatta volna és remélhetőleg még sokáig fogják hirdetni azt a hatalmas tevé¬ 
kenységet, melylyel a római kormányzat rövid működése daczára kitüntette magát- 
4. rajz. 
Az általam Potaissa romjaiban, éppen bányászarchaeologiai szempontból 
átvizsgált római sculpturák tanúsága szerint azonban a díszesebb faragvánvok anyaga 
ide is Hunyadmegye területéről, a Tordához körülbelül 200 kilométerre eső Bukóvá 
község márványtelepéről kerültek. A Magyar-Igen mellett bányászott nummu- 
lith-mész használatát is constatálhatom egy általam ismertetett s Jupiternek szen¬ 
telt fogadalmi oltáron. Sőt arról is meggyőződést szereztem, hogy a koppánd-turi 
hasadék vagy éppen a tordai hasadéknál helyenkint mutatkozó finom szemcsés jura¬ 
mészkövet is felhasználták, ebből apró szobrászati darabokat állítottak elő. 
Ez utóbbi bányászat helyét azonban a helyszínén tett kirándulásaim közben, idáig 
legalább, kijelölnöm nem sikerült. 
* Jakab Elek : Kolozsvár története, II. köt. 547. 1. és Orbán Balázs : Torda 
■és környéke, 196. és 400. 1. 
2* 
(19) 
