Q O 
SUESS EDE : 
Eduaed Suess: Die Zukunft des Silbers. (Wien und Leipzig 1892.) 
E czím alatt bocsátja világgá a «Die Zukunft des Goldes» munka elmés 
szerzője a fennti tanulmányt, melynek tartalmát a valuta rendezés actualitására 
való tekintetből röviden közölni el nem mulaszthatjuk. 
A könyv bevezetésében a szerző constatálja, hogy az utolsó években az 
aranynyal szemben, a fehérfémnek értéke folytonosan leszállóit, megvilágítván 
azon káros következményeket, melyek e két nemes fém értékének szétválása foly¬ 
tán keletkeztek, utalva azon körülményre, miszerint ezen jelenségeket a kaliforniai 
aranytelepek felfedezése után is észlelték, mely esetben azonban megfordítva, az 
arany értéke hanyatlott az ezüstével szemben. 
Szakemberek akkoriban a kaliforniai aranyárnak nemsokára bekövetkező 
apadását jövendölték, és ez mégis történt. 
Szerző felemlíti az aranynak mélységbe való tartása iránt Hocheder által 
felvetett vitás kérdést, melynek fejtegetése Grimm, Höfer, Posepny és mások * 
által azt eredményezte, hogy az aranyat számos telérben tetemes mélységig con- 
statálták ugyan, de ott oly vegyekben lép fel, melyekből leválasztása igen nehéz, 
sőt gyakran jövedelmezőnek már nem mutatkozik. ** 
Az érczteléreknek ezen mélyebb övét, a sulfidok és kénes fémek zónájá¬ 
nak nevezik. 
A felsőbb szintekben ezen kénes fémek külső befolyások által elmállottak és 
elváltoztak. Az elmállásnak ezen zónája, melyben a quarz a főtömeget képezi, 
és a szabad arany előfordul, némelykor csekély vastagsággal bír, de gyakran több 
száz lábnyira a telér mélységébe lehatol; a német bányász «Hut»-nak (kalap) 
nevezi. A környező kőzet elmállása következtében a «kalap » elmorzsolódik, a szét- 
bomloti kőzetet a víz a völgybe behordja, és szabad aranyával az aranydús torlasz¬ 
földet alkotja, az arany előfordulás harmadik zónáját. 
Ezen három zóna, az aranytermelésnek ugyanannyi phazisát is tünteti föl; 
legkönnyebb az az áradmányból, melyben az arany mint Posepny magyarázza az 
idők során természetes előkészítést nyert; ha az áradmány ki van merülve, követ¬ 
kezik a bányászat, és pedig először a «kalap»-on, melynek lefejtéséhez már pénz¬ 
beli investiti ók szükségesek; végre a mélységben rejlő sulfidokra kerül a sor, a. 
midőn a folyton növekvő befektetés gépekben, előkészítési műhelyek és kohósítási 
berendezésekben a vállalatra nézve többnyire krízisre vezet. 
Nagyszámú rendkívül érdekes irat felsorolása mellett, kimutatja szerző az 
arany kizsákmányolására szolgáló munkálatok ezen három phazisát, a legneveze¬ 
tesebb termelési országokban, u. m. Kaliforniában, Ausztráliában, Oroszországban 
* Erre vonatkozólag utalok a m. kir. földtani intézet 1889. évi jelentésében «A 
nagybányai érczbányaterület bányageologiai felvételű czímű jelentésemben (1. a 152-dik 
lapon) általam közölt positiv adatokra is. 
Az újabb feldolgozási módok alkalmazásával az kedvezőre fog megváltozni. 
V. ö. «Az arany Ausztria és Magyarországban» czímű ismertetést. (Földtani Közlöny 
1892. XXII. 318. 1.). 
m 
