IRODALOM. 
29 
(3.) Koch Antal : A Kolozsvár vidéki durvamész-rétegek, különös tekin¬ 
tettel azok ipari értékére. (Orvos-termeszettudomáuyi Értesítő. Teim. tud. 
sz. 1889. Kolozsvár. 129. 1.) 
E munkájában szerző részletesen ismerteti a Kolozsvár környéki olák-nádasi 
és bácstoroki kőbányák kőanyagának geológiai, palaeontologiai és petrographiai 
tulajdonságait, valamint az utóbbinak bányáiból vett köveknek az idő viszontag¬ 
ságainak ellenállására hoz fel egy adatot. 
Mind a két kőbánya kőzetei a tertiársystema közép-eocaen vagy úgynevezett 
párisi emeletéhez tartoznak, de míg az oláh-nádasi kő ez emelet alsó színtájából, 
addig a bácstoroki a felsőből nyeretik. Az oláh-nádasi kőbánya a Kalotaszegtől, 
Kőrösfőn, Oláh-Nádason, Jegenyén, Nagy-Kapuson, Gyalun stb. keresztül vonuló 
durvamész övhöz, a bácstoroki az előbbivel párhuzamosan, de tőle odább északnak 
Kalotaszegből kiinduló Zsobokon, Sztánán, Egeresen, Magyar-Nádason. Szucságon, 
Bácson, Kolozsmonostoron át szakadatlanul húzódó övhöz tartozik. Az előbbinek 
telepe 6 méternél sehol sem vastagabb s rendesen 2 padra oszlik. Az utóbbinak 
egyik használható padja 0,85, a másik 1 m vastag. 
Oláh-Nádasnál a Nádas-patak völgyében a mészkőrétegek 4° alatt kb. 
ÉÉNy felé dőlnek, lefelé kékesszürke agyagmárgába mennek át és takarva vannak 
egy tarkaagyag képződmény által. 
A bácstoroki bányák rétegsorozata a különböző bányákban elütő. A réteg¬ 
dőlés 4—5° alatt ÉÉK-nek van irányulva. 
Mindkét termőhely durvamészköve fele részben szerves testek maradványai¬ 
ból áll, melyek kristályos tömör mészczement által szilárdan össze vannak 
ragasztva. 
Az oláh-nádasi kőben mint szerves maradványok a Miliolina nemhez tartozó 
foraminiferák uralkodnak, csekélyebb számban vannak az Alveolinák, közöttük 
fellépnek ritkán még echinidek töredékei, rákhéj és mészalga (Lithothamnium) 
töredékek. A kő mészpát keménységű, rideg és kagylósán törő. Tömöttsége 2,56. 
A bácstoroki felső durvameszet főkép ostrakodák (kagylórákok), alárendel¬ 
ten foraminifera héjak alkotják. E kő keménysége száraz állapotban csekélyebb 
mint az oláh-nádasié, nedves állapotban, a mint a bányából kikerül, éppen lágynak 
mondható. Két különböző pádból vett próbák tömöttsége 2,550 és 2,532 volt. 
Az alsó durvameszet azaz az oláh-nádasit a legújabb időkig nem alkalmazták 
az építkezéseknél s igy ennek hosszabb idő múltával beálló változásairól és állapo¬ 
táról tapasztalati adatok még nincsenek, a bácstoroki ellenálló képessége kiderí¬ 
tésére legjobb adat a kolozsvári Mátyás király korabeli farkasutczai templom, 
melynek északi falának támpilléreinek kőkoczkáit szerző megvizsgálta. Ezek anya¬ 
guk szövetére, színére és összeállóságukra tökéletesen egyezők a bácstoroki bányák¬ 
ban fellépő legjobb mészkövekkel. Megtartási állapotuk, a talpkövek kivételével, 
melyek a folytonos nedvesség következtében szenvedtek, aránylag kielégítőnek 
mondható, mennyiben a koczkák sarkai még most is élesek és a finomabb gothikus 
díszítmények, az idő viszontagsága következtében csak kis mértékben vannak 
kopva és mállva. Franzenau Ágoston. 
(29) 
