IRODALOM. 
szemléléséből nyert egyéni benyomásait. A megye nevezetességei között hossza¬ 
sabban foglalkozik a kevéssé ismert, minket is érdeklő deményfalvi jég- és cseppkő¬ 
barlanggal, melyről következő adatokat tartunk szükségeseknek felemlíteni. 
A barlang Liptó-Szent-Miklóstól délre két órányira fekszik az alacsony Tátra 
deményfalvi völgyében a magyarországi Kárpátegyesület liptómegyei osztálya által 
emelt menedékház fölötti mészliegy kebelében. A bejárattól az előszobának keresz¬ 
telt üregen át, egy keskeny sziklafolyosó kényelmes lépcsőin lefelé haladva beju¬ 
tunk a hatalmas jégoszlopokkal diszített tágas sziklaszobába, melynek szomszédos 
termében egy 15 méter magas és 5—6 méter széles jégből alkotott zuhatag van. 
E zuhatagba vágott lépcsőzeten át a barlang következő termébe jutunk, hol a jég 
helyét a cseppkőképződések foglalják el. A jégcsarnoktól a cseppkőképződések 
között még egy órányi távolságra mehetünk, míg végre tovamenetelünknek aka¬ 
dályt gördít a sár és a mindinkább fellépő víz. Visszafelé haladtunkban a jégcsar¬ 
nokig menve feljutunk egy falépcsőn a barlang ú. n. első emeletébe, mely szintén 
egy sziklacsarnok ezer számmal ékített stalaktitokkal, melyen keresztül az előszo¬ 
bát érjük. Szerző a barlang alaprajzát és keresztmetszetét is adja. 
Franzenau Ágoston. 
(7.) Nékám Lajos Sándor: Bihar országból. (Turisták Lapja. Budapest, 1890. 
II. 368. 1. 12 képpel és 4 alaprajzzal.) 
Szerző a magyar orvosok és természetvizsgálók XXV. vándorgyűlése alkalmá¬ 
ból rendezett kiránduláson az útjában látott nevezetességeket sorolja elő e czikké- 
ben, megemlékezve az általunk is részletesebben ismertetett «József-Főherczeg»- 
barlangon kívül,* a « Szabó Józsefi) -hasadékról, a «Nándor»-barlangról és a Schmidl 
leírta «Albrecht-Főlierczeg» barlangról. A Nándor-barlang mintegy 50 lépés hosszú, 
6—10 m magas és 8—12 m széles alagutat képez, melynek tetejéről durva, nagy 
stalaktitok lógnak. Folytatásában két részre oszlik. A bal ág körülbelül 35° emel¬ 
kedéssel még 30 lépés hosszú, sok kőtörmeléket és cseppkövet tartalmaz. A jobb¬ 
oldali ág egy félkörös átmetszetű 40 lépés hosszú folyosóban végződik. Áttér 
azután a rézbányái biliarkapu és azon háromszögletű, cseppkövekkel telerakott 
üreg ismertetésére, melyből nagy zúgással és hatalmas vízeséssel tódul ki a Fekete- 
Körös egyik ága, míg végül a Mezőfalva melletti Zádorfai üregről emlékezik meg, 
mely legalább 60 m mély, mennyiben a belé dobott kövek által a fenekén levő 
vízben előidézett locscsanás, csak 6—7 másodpercz múltán hallható. 
Franzenau Ágoston. 
(8.) Siegmeth Károly: Az aggteleki barlang. (Turisták Lapja. Budapest, 
1890. II. 142. 1. [Alaprajzzal és keresztmetszetekkel.]) 
(9.) Siegmeth Károly: Az aggteleki cseppkőbarlang. Eperjes, 1890. 32 1. 
34 íénynyomat-ábrával. 
Szerzőnek, kinek nagy érdemei vannak hazánk e legnagyobb és legszebb 
cseppkőbarlangjának hozzáférhetősége körül, e két munkában tájékoztatót ad a 
barlangot látogatóknak és így röviden összefoglalva találjuk bennük mind azon 
* V. ö. Földtani Közlöny. Budapest. 1890. XX. k. 423. 1. 
Földtani Közlöny. XXIII. töt. 1893. (33) 
3 
