46 
TÁRSULATI ÜGYEK. 
olyat, a mely a geológia, bányászat és mineralogia több fontos és eddig talán nem 
eléggé méltatott gyakorlati kérdéseiről igér tájékoztatni. 
II. SZAKÜLÉS 1893 MÁRCZIUS HÓ 1-ÉN. 
Elnök : Dr. Szabó József. 
Az e. titkár jelenti, bogy a választmánynak f. é. januárius 25-én tartott 
ülésében dr. Lörenthey Imre egyetemi tanársegéd a társulatnak eddig r. tagja 
az örökítő tagok sorába fölvétetett, továbbá hogy : 
Héjjas Imre egyetemi tanársegéd Kolozsvárott dr. Iyoch Antal örök. tag 
ajánlatára rendes tagnak választatott. 
Rendes tagságra ajánltatnak továbbá: 
Beutel Engelbert nagy-olvasztó és öntő-vezető, Fbanzl Ernő bányagondnok 
és ifj. Jahn Vilmos vasgyári igazgató Nadrágon, ajánlja id. Jahn Vilmos r. tag. 
Ezután a következő előadások kerültek a napirendre: 
1. Elnök dr. Szabó József megemlékezik v. Iyokscharow M.-ről, az elhunyt 
kiváló orosz mineralogusról és ecseteli tevékeny és eredménydús életpályáját. 
2. Treitz Péter : «A sókivir ág zásokról » czimű előadásában részletesen 
értekezik Csongrádmegye egy részének szikes talajairól. Előadó bevezetésül röviden 
ismerteti Abich, Hooker, Sickenberg, Hilgard és Ochsenius elméleteit a szóda 
képződését illetőleg. Előadó saját észleleteit főképen gr. Károlyi László tisza- 
melléki birtokain végezte, eddigi tapasztalatai szerint a sziksó ott található és ott 
képez szikes foltokat, a hol az altalajban nagyon sok szénsavas mész van és az alsó 
rétegek vizáthatlanok. Feltéve, hogy a Tisza vize nem hoz már oldott szódát, az 
előadó megfigyelései Hilgard elméletét támogatnák. Hogy a talaj terméket¬ 
lenségét a szóda okozza, kitűnik abból, hogy a Fertő-tó kiszáradt medré¬ 
ben leginkább glaubersó virágzik ki, de a föld termékeny, mig a szegedmelléki 
Fehér-tó kiszáradt medrében a talaj a kivirágzott szóda miatt terméketlen. Ochse¬ 
nius elmélete ellenében előadó megjegyzi, hogy az Alföldön sok helyütt talált vas 
által erősen festett talajt és a timsósvizű kutak sem ritkák. 
E tárgy fölött élénkebb eszmecsere fejlődött, a melyben részt vettek Franzé 
Rezső, dr. Staub Móricz, dr. Schmidt Sándor és dr. Schafarzik Ferencz. 
3. Franzé Rezső úr mint vendég a gánóczi (Szepesmegye) mésztufából eredő 
confervitesek- ről értekezett (Lásd e füzetben a 4-ik oldalon). 
4. Dr. Staub Móricz röviden közli, hogy Ctenopteris cycadea Brngt. még a 
legújabb irodalmi adatok után is a legszebb és legtökéletesebb példányokban a 
baranyamegyei liaszban találtatott. 
5. Dr. Schafarzik Ferencz egy bazalttelér áttörése következtében elkokszoso- 
dott barnaszenet mutatott be Salgó-Tarjánról. Az érdekes példányt Andreics J. 
bányamérnök küldötte be a m. kir. földtani intézet gyűjteményének. Andreics úr 
közlése szerint e szén a Károly-aknából való a töltő helytől mintegy 400 m távol¬ 
ságra és 200 m mélységből. A szén körülbelül 2 dm vastagságban kokszosodott el. 
fénye erős, de bitumen tartalma csekély. 
Az 1893 januárius hó 4-én tartott választmányi ülésben a folyó ügyele 
elintézése után az első titkár jelenti, hogy a társulat alelnöke, Bőckh János, a 
(46) 
