98 
SCHMXDT SÁNDOR: 
[ 1 ] 
Kristályrendszerük az egyszimmetriás. Formáik : 
a . 1100) . oojoo 
b . [010] . oepoo 
c . (001} . 0P 
m. (110) . ooP 
n. (120) . oop2 
e . (201) . 2Poo 
g . (101) . —Poo 
d 
(011) . 
P ex 
y 
(331) . 
3P 
p 
(Ili) . 
P 
0 
{Hl} - 
— P 
X 
(112) . - 
-V 2 P 
z 
(211) . 
2P2 
Ez összesen 13 forma gömbprojektióját a II. tábla 7. rajzán szerkesz¬ 
tettem meg; ugyanott az 1., 2., 3. idomok nehány kombinálásnak perspek- 
tivás képei, a 4. és 5. rajz egyenes projektiók a vertikális tengelyhez nor¬ 
mális síkra, a 6. ábra pedig a szimmetria síkra szerkesztett egyenes projektió, 
mely utóbbin a kristályok optikai orientálását is vázoltam. 
A víztiszta kristályok oszlopos termetüek és többnyire mindkét végü¬ 
kön lapokkal határoltak, a mint ezt a kellő gonddal laboratóriumokban 
termelt kristályokon tapasztalni. A kombinálások között leggyakoribb az 
а, b, c, m, p, o és z formák együttes kiképződése, úgy mint azt a 3., 4. raj¬ 
zokon látni; egyszerűbb kombinálások képei az 1. és 2. ábrák, mig az 5. és 
б. idom a ritkább kombinálásokat tükröztetik vissza. 
A formák sorában ugyanis igen ritkák az e. (201), g. (101) és 
d . (011), melyeket egy 2,5 mm magas és legnagyobb méretében 1,5 mm 
vastag szép kristályon mint finom csíkokat tapasztaltam; e kristály képét 
vázlatosan az 5. rajz ábrázolja, melyen ezen itt érintett e és g formák túlzott 
nagyságban láthatók. Igen ritka még az x . j 112) forma is, melyet a 6. ido¬ 
mon ábrázolt 3,3 mm magas és maximumban 1,7 mm vastag kristályon 
mint igen keskeny szalagot az [110:001] övben födöztem fel; ugyané kris¬ 
tályon találtam még a [110:001] és [120:211] övék metszési pontjától 
meghatározott y . (331) piramist is, mely elég nagy, habár hiányosan tük¬ 
röző lappal jelent meg; ezen piramison kívül, a szomszédos 110:112] 
övben még egy positiv klinopiramis lapja termett, a mely a (781) vagy (671) 
formára vonatkoztatható ugyan, de igen tökéletlen tükrözése miatt biztosan 
meg nem határozhattam. Végre az ugyancsak ezen a kristályon tapasztalt 
n . (120) forma habár nem igen gyakori, még sem tartozik a ritkasá¬ 
gok közé. 
A vertikális tengely irányában megnyúlt kristályok termetét ezek után 
a rendesen nagy lapokkal termett m . (110), a tetőn pedig a szintén ren¬ 
desen nagy lapú c . (001) és az o . (Ili) meg z . (211} formák jellemzik. 
Az a . (100) és b . (010) lapjai közül az egyik vagy másik rendesen meg¬ 
található, néha elég szélesre növekedve, közönségesen azonban csak keske¬ 
nyebb csíkok képében; a p . (Ili) lapjai is elég gyakoriak ugyan, de 
nagyságuk változó, többnyire a legkisebbek a tetőző formák lapjai között. 
( 72 ) 
