104 
POSEWXTZ TIVADAR: 
Ezeu adatokból végre következik: 
2V a = 87° 59' Na lángban 29,1° C. 
Ugyanezen középvonalnál ellenben Li lángban a szög: 
2Y = 90° 11', 29,1 °C. 
Hogy a vörös fényben a sárga fény első középvonala valóban a máso¬ 
dikra változik-e az observálás hibái, meg főkép a készítmény gyarlósága miatt 
biztosan nem állíthatom ugyan, a dolog azonban igen valószínű. E kristályok 
optikai tengelyeinek dispersiója tehát igen tetemes volna, a jelölt két szín 
között: 2° 12'. Kettős fénytörésük is tetemes, mire a vékonyabb lemeze¬ 
ken is tapasztalható sűrű interferencziás görbékből következtethetni; fény¬ 
törési tehetségük tetemes volta a fenntebbi adatokból következik. 
Végül megemlíthetem, hogy ezen nátrium-ezüst-thiosulfát kristályokon 
hasadást nem tapasztaltam, azonban igen törékenyek és keménységük 
közel 2Va. 
Budapesten, 1891 deczember. Egyetemi ásványtani intézet. 
A SZENTGÁLI CSEPPKŐBARLANG. 
Dr. POSEWITZ TlVADAR-tÓl.* 
Szentgál község (Veszprém megye) közelében levő Tűzköves hegyen mészkő¬ 
fejtés közben nagyobb nyílásra bukkantak, melybe beereszkedvén, egy eddig isme¬ 
retlen barlangot fedeztek föl. 
Veszprém megye alispánja e felfedezésről táviratilag értesítvén L. Lóczv Lajos 
egyetemi tanár m-at, egyszersmind felkérte, hogy a barlang átkutatása czéljából a 
kellő lépéseket megtenné. Lőczv tr. úr szakközeg kiküldetése végett a földtani intézet 
igazgatóságához fordulván, a mely az említett barlang átkutatásával engem bízott meg. 
A vizsgálat eredménye a következő: Szentgál községtől körülbelül három 
kilométernyire éjszak-nyugati irányban fekszik az alsó liasz mészkőből összetett 
Tűzköves hegy, szigetként a körülvevő löszből kiemelkedve ; legnagyobb magassága 
433 méterre rúg. 
Ezen hegy éjszaki oldalán, közel a vasúthoz, mészégetés czéljából egy idő 
óta mészkövet fejtenek. A löszben, melyben itt-ott mészkőhömpöly van betemetve, 
utat ástak a helytálló mészkőig. Miután körülbelül 20 méternyi vastagságban 
lerepesztették a mészkőfalat, a szűk, körülbelül 80 cm hosszú és 60 cm széles 
nyilásra, a barlang nyílására akadtak. A különben kemény, tömött mészkő a bar¬ 
lang nyilása felett repedezett és vastag padokra hasadozott, melyek 60° alatt nyűgöt 
felé dűlnek. 
A szűk, körülbelül 1 m hosszú nyiláson bemászván, a barlang azonnal 
tágul, s befelé hatolván lassanként szélesbedik is. 
* Előadta az 1892 november 9-én tartott szakülésen. 
( 78 ) 
