A NEPHRIT LELETHELYE. 
111 
héjaival. Ezeken felül az iszapban apró halszálkák és fiatal pelagikus gasteropodák 
voltak találhatók. 
Várnától az expeditio D-re indult, hogy a nagyobb mélységeket kikutassa, 
s egészen 1184- ölre akadt; itt egyúttal az ezen czélra szerkesztett pelagikus hálót 
egész éjjelre a tengerbe vetették, s reggelre találtak benne néhány ezüstszínű 
syngnathus-t, sok galambszintí copepodát (sophirina ?); azonkívül sok peridi- 
ráurn-ot, dinoflagdláták-íü, tintinnus- 1 , evadne- 1 és spirális oscillariákat. 
Várnától az expeditio részint EK-i, részint E-i irányban haladt és több helyen 
tett kísérleti méréseket (X, XI, XII, XIII). Az állatvilágból a mostani fajokat 
(modiola, cardium, srobicularia alba, cerithium, trophon, bulla, venus, calyp- 
trea) és az édesvízi alakokat (Dreissena rostriformis, Cardium [Ardaena / Micro- 
melania) találták. 
Az expeditio, ha nem is érte el a várakozás teljes sikerét, mégis kiderítette 
a következó'ket: 1. A Fekete tenger fenekén a félig kövült dreissena, cardium és 
micromelania találtatnak, melyek éles világot vetnek a Pontus múltjára. 2. A bio¬ 
lógiát illetőleg nevezetes és a Fekete tengerre új dolog, a lithotamnusok, a mész- 
szivacsok, tengeri tollak (pennatulida), holothuriák és sok apró tengeri csillag 
találása. 3. A modiola iszap zónája 30—35 öltől 100 ölig terjedhet, s ezen zóna 
jelentékeny állandósítással veszi körül a Fekete tengert és képviseli az őt jellemző 
állatok associatióját- (ilyenek Modiola phaseolina, Scrobicularia alba, trophon, 
cerithium, továbbá afiuridák, ascidiák és polychaeták). 4. A 30 öltől felfelé a fauna 
hasonlít a tengerparti faunához ; 100 öltől lefelé csakhamar következik a modiola 
iszap után a fénylő iszap territóriuma dreissena stb.-vel; ezután következik 
5. a kékes-szürke iszap, melyben élet nincs, csak a pelagikus organismusok (dia- 
tomaceák, főleg coscinodiscus) vázai találhatók. 
Legeza Viktor. 
A NEPHRIT LELETHELYE. 
Lóczy tanár úr szívességéből az 1889—1890-ben eszközölt tibeti expe¬ 
ditio munkálatainak Il-ik része jutott kezembe. Ezen orosz nyelven írt munkában 
Bogdanovics Károly Keleti-Turkesztán geológiai viszonyait tárgyalja. A mun¬ 
kálathoz geológiai térkép, különböző irányban történt átmetszések vannak mellé¬ 
kelve, a melyeket mások valószínűleg másutt fognak ismertetni. Én egyes-egyedül 
a nephrit lelethelyére vonatkozó adatokat közlöm. 
Az önálló kultúrára büszke kliinainak sajátságos szeretető ezen átlátszatlan 
ásványhoz, a fejlődés első stádiumára vezethető vissza. A khinai bölcsészek szerint 
ezen kő az öt erénynek a képviselője és sarkkövét képezi a khinai ethikában az 
ildomosság, béketűrés, igazságosság és nyiltszivűségnek. A bölcsészeknél prakti¬ 
kusabb emberek azonban nagyra becsülik mint kereskedelmi czikket. Még a Kr. e. 
időktől fogva ezen kő szállításának középpontját a khinai Turkesztán képezte; 
iulajdonképen pedig Kuen-lun az előfordulási helye. Az előfordulásra vonatko¬ 
zólag öt vidék ismeretes Bogdanovics előtt, melyek Mustagh-ata és Lob-nor 
meridiánjai között terülnek el; ezen lelethelyek a következők: Jarkend-darja 
( 85 ) 
