IRODALOM. 
115 
körülmények között előforduló arany szálas és kitölti a kis mészpátkristályok által 
alkotott hézagokat. 
Krassó-Szörénymegye területén még a moraviczai és dognácskai hegységben 
is vannak aranyelőfordulások, főként a pyrit-teléreket hordó, Kraku cu aur vidék 
trachytjában, mely egy órányira van Moraviczától nyugatra, valamint a Danieli- 
hegyen, Ezeres és Furluk mellett Bogsántól északra. Az aranyat hordó tömeg ezen 
helyeken egy agyagos, vastartalmú quarzbreccia kisebb nagyobb üregekkel és 
résekkel, melyekben talkkő fehér csillámmal és földpát telepedett meg. Eészben e 
tömeg, részben a quarz maga is hordja finom hegyes szilánkok alakjában az ara¬ 
nyat. Ezen erek szegélyét úgy a fedő- mint a fekvőben talkkő és földpát alkotják, 
melyekhez még gyakran fehér vagy zöldes csillám járul. A Kraku cu aur -on az 
ereknek a mélységbe terjedése igen bizonytalan, melyek 80—85°-kal dőlnek. Néha 
eltűnik az ér már a szinttől a harmadik vagy negyedik meterben. Az elgyengülésük 
a mélybe hasonlóan több helyen volt konstatálható. Ez erek elkeskenyedése a 
quarztartalom apadásával és a vöröses szín megszűntével van összekötve. Tviékii- 
lésük vagy megszűnésük a mélység felé még azon körülménynyel összefügg, hogy 
a határoló trachyt porhanyós lesz, a pyrit hintve előfordul és hogy az ércz- 
anyagban a quarz helyét földpát foglalja el. 
Tovább délre a Pojana Girisu- bán, a dognácskai bányamegyei Djelovec-ben 
és a Furluk mellett felkutatott erek vastagsága csekélyebb és csapásukban is 
kevésbbé tartósak mint a Kraku cu aur erei. Mindezek éppen úgy, mint a mora- 
viczaiak is, ez ideig vagy semmit vagy igen keveset fizettek. 
A Nera és Karas érdekesek mint aranytartalmu telepekkel bírók. A Nera 
völgyében főként az ércztartalmu szerpentinek azok, melyek az aranytoriatok kép¬ 
ződéséhez az anyagot szolgáltatták. Aranymosás jó ideig volt Fehértemplom táján. 
A Markor-Potok egy helyén az aranytartalmu homoklerakodás körülbelül 150 m 
hosszú, 15 m széles és 0,5 meter vastag lenne. Franzenau Ágoston. 
(13.) Szajnocha Ladislaus: Über ein fossiles Elenskelett aus dér Höhle bei 
Jászczurowka in dér Tátra. (Anzeiger dér Akademie dér Wissenschaften. 
Krakau, 1889.) 
Ezideig azon hit volt elterjedve, hogy a Cervus alces L. csakis mocsaras 
alacsony erdőterületeken élt és él. E föltevés alapját veszítette a Tátra északi 
lejtőjén Gácsországban Zakopane táján, körülbelül 1000 méter magasságban talált 
maradványok által. Franzenau Ágoston. 
(14.) Szontagh Tamás : Nagyváradnak és környékének geológiai leírása. 
(Bunyitai Vincze: ((Nagyvárad természetrajzai) czímű munkából Buda¬ 
pest. 1890. 19 1.) 
Nagyvárad környékének topographiai leirását előre bocsátva, szerző a geo¬ 
lógiai képződmények egyenkénti ismertetésével foglalkozik leírva a város és kör¬ 
nyéke vizeit, valamint az ipari czélokra alkalmas kőzeteket. 
Az első részből említhetjük, hogy a megye székhelye a Rézhegység hosszú és 
széles nyelvalakú előhegységének DNy-i aljában a Sebes-Kőrös két partján ottan 
terül el, a hol a nagy magyar Alföld egyforma síksága kezdődik. A térszín legala- 
(39) s* 
