IRODALOM. 
117 
A mészkő tömött, bitumenes, szürke színű, rendesen 3—4 m vastag padok¬ 
ban elváló. Ezek dülésének főiránya 17—20° alatt E-ra van. Makroszkopos 
zárványokból a requienia héjak ismerhetők fel a kőzet mállott felületén. A mik¬ 
roszkópos vizsgálat miliolideák, textilariák és orbitulinák jelenlétére enged követ¬ 
keztetni. A mészkő fedőjét sok helyütt «terra rossa.»-féle mészkőkavicsokkal kevert 
agyag képezi. 
Kiskér mellett a mészkőpadokat gosauképletű márgás homokos rétegek 
fedik, melyekben sok a Patellina concava Lám. Társaságában előfordulnak az 
Ulophylla crispata, Latomendra agaricites és Porites mammilata nevű korállok. 
A requienia mészkő jelenlétét különben egy fúrás a Szent-László Püspök¬ 
fürdőnél 11,09 m mélységben konstatálta, mely még a 101,79-dik m mélységben 
is tartott. Felső részében hasadékos és üreges volt, az alsóban tömöttebb és össze¬ 
függőbb. A Félix-fürdőnél a fúró a meszet 42,79 m mélységben ütötte meg. 
A felső liaszba soroltatnak egyelőre a Kiskértől D-re a Tasnád patak két olda¬ 
lán kis foltokban feltárt kövületeket nélkülöző és DDNy-i 40°-nyi dülést mutató 
kékes szürke, vékonyra hasítható meszes márgapalák. 
Szerző Nagyvárad és környéke vizeit tárgyalva, ismerteti a folyó vizeket, 
a város talajvizét, a természetesen felszálló közönséges és hévviz-forrásokat. 
A folyóvizek közül csak a nagyobbak, a Sebes-Kőrös és a Pecze vannak méltatva. 
Ezek elseje vízállásának megítélésére Busch Dávid, Nagyvárad városa főmérnö¬ 
kének 19 éven át végzett mérései szolgáltak alapul. A Pecze patak két ága közül 
a nagyobb Hájó és Eontó községek között a Somlyó hegy ENy-i aljában veszi ere¬ 
detét, körülbelül 13 forrása van és a Szent-László Püspök fürdőket 28—34° E 
meleg vízzel táplálja, másik ága a Jávorpatak, mely legnagyobb vízmennyiségét 
a Felix-fürdő ártézi kutjából kapja. A Pecze patak vízállásának egyformaságát 
csak a márcziusi és áprilisi tavaszi csapadék vizek zavarják meg. 
A megye székhelye talajvizeit a Sebes-Kőrös befolyásolja. A város külön¬ 
böző területeiről 12 ivásra használt kutvizét és a Kőrös vizét megvizsgáltatva 
kiderült, hogy csak ez utóbbi volna élvezeti czélokra elfogadható, ha zavaros nem 
volna és iszapszeréi üledéket nem képezne. 
Természetesen felszálló közönséges forrás kettő van a város külső területén. 
Mindkettő agyagból fakad. Yizök hőfoka 10—12° C. 
A nagyjelentőségű hévviz források leírásában megtaláljuk az ezekre vonat¬ 
kozó régibb és újabb keletű megfigyeléseken alapuló eredmények mellett a Szent- 
László-Püspök-fürdő és a Felix-fürdő táján a nagyobb mennyiségű viz nyerését 
■czélzó fúrások által ismertté vált rétegek egymásutánját. 
A Szent-László-Püspök fürdőnél a fúró a következő rétegsorozaton haladt át: 
0,00—3,53 m-ig különböző színű agyagok csigákkal és növényrészekkel 
(alluvium és ó-alluvium), 
3,53—11,09 « agyagok, homokrétegek, egyesek kavicsokkal (diluvium 
és pontusi (?) rétegek), 
11,09—101,79 « mészkő (alsó-kréta). 
A Felix-fürdőnél a következő rétegek törettek át: 
0,00—5,86 m-ig sárga agyagos homok, kavicscsal (alluvium), 
5,86—14,99 « szüi’ke agyag kavicsokkal (diluvium), 
(91) 
